142 



AXEL JOHANNESSEN. 



[No- 1- 



Angina faucium og Tracheitis infantum, men derimod hverken 

 Scarlatina eller Morbilli, omtales det ferste Tilfaelde, hvor Be- 

 naevnelsen Diphtheritis synes at vsere brugt med Rette. Hvor- 

 vidt den i Sendhordland 1841 forekommende „ Angina biliosa" 

 ter anferes som Stette for Antagelsen af en difterisk Infektion 

 af Bergen dette Aar, er muligens tvivlsomt, eftersom der sam- 

 tidig herskede Skarlagensfeber i Distriktet; men paa den anden 

 Side opferes den dog som en saeregen Sygdomsform, ligesom det 

 ogsaa ter antages som sandsynligt, at Tilfaeldene fra Nordhord- 

 land i 1842, 1 fra hvilket Aar ogsaa de fra Molde omtalte, tyde- 

 ligvis difteriske Tilfaelde skriver sig, kan henfores til den samme 

 Epidemi af „ Strubehoste", som i de felgende Aar hjemsegte 

 Bergens Stift og ved sin Optraeden i Throndhjem gav Anledning 

 til de Beskrivelser, der skaffede Sygdommen Navnet „den thrond- 

 hjemske Halsesyge". 



For denne Epidemi imidlertid gjeres til Gjenstand for Om- 

 tale, vil det til Forstaaelse af Sygdommens Gang over Landet 

 vaere nedvendigt at undersoge Forholdene i det sydlige Norge 

 og Nabolandene. 



I 1837 var Epidemien i Grimstad og i Jarlsberg og Laurvigs 

 Amt opbert. I 1841 beretter Dr. Schaanning om 2 Tilfelde 

 af Strubehoste i Porsgrund. Sammenholder man nu dette med, 

 at samme Laege i 1845 bemaerker, at „ Strubehoste ssedvanlig led- 

 sages af en exsudativ Diphtheritis". og med, at der i 1842 udbred 

 en Epidemi af Strubehoste i Kragero, i 1843 i Lyngdal, i 1844 

 i Grimstad og Sarpsborg, samtidig med at der fra flere Steder 

 berettes om mere enkeltstaaende Tilfselde af Angina polypo sa 

 eller med Strubehoste lignende Symptomer, synes det at fremga»> 

 at der ogsaa paa den sydlige Kyst begyndte at finde en I» va ' 

 sion Sted af den samme Sygdom, som i de .vestlige Landsdele 

 for hvert Aar vandt mere Terraen. Og hvad der end mere be- 

 styrker den Antagelse, at de omtalte Epidemier og Tilfaelde var 



