1688]. DIFTERIENS FOREKOMST I NORGE. 145 



modning, at den i Vinteren 1846—1847 herskende Strubehoste 

 maatte ligne den throndhjemske Halsesyge, hvorom der endnu 

 manglede authentiske Oplysninger. 



Blich 1 (Drammen) har seet Strubehoste 3 Gange begynde 

 sum Pharyngitis membranacea og 1 Gang udvikle sig under 

 Billedet af en follikulaer Angina. 



Seeberg 1 (Nordre Sendmere) indbefatter de Tilfaelde, hvor 

 der forekom graalige Pseudomembraner i Svaelget, under Navnet 

 ..strubehoste". 



Thome 1 antager, at enkelte af de som Strubehoste opferte 

 Tilfaelde har vaeret Difteri. 



Under Epidemien af „throndhjemsk Halsesyge" i Thrond- 

 hjems Stiff ls47 opferer den ene Laege sine Tilfaelde som Stru- 

 behoste, den anden sine som Difteri. 



Her bye 2 (Kristiania) : I et Hus angrebes med korte 

 Mellemrum (ca. 14 Dage) 1 Barn af Angina membranacea og 

 de evrige 3 Seskende af Difteri. 



Blehr 2 (Hedemarken) : Difteriske Affektioner og Kroup- 

 tilfaelde gaar begge under Navnet Strubehoste. 



Hoffmann (Langesund) bemaerker i sin Medicinalberetning 

 for 1848. at han tidligere har antaget Kroup og Difteri for 

 samme Sygdom under forskjellige Former eller saaledes, at den 

 e »e var den andens Begyndelse, men paa Grund af at han 2 

 Gauge i dette Aar har seet Kroup uden Belaeg i Halsen. an- 

 tager han dem nu for 2 forskjellige Sygdomme. I 1850 antager 

 Han dog atter, at Difteri og Strubehoste gaar „Haand i Haand". 



Wolff (Kristianssand) 3 og Kraft 4 (Flekkefjord) lader de 

 y oxne angribes af Difteri, Smaabern af Strubehoste. 



Endog saa sent som i 1852 omtales fra Horten 1 Tilfaelde 

 af throndhjemsk Halsesyge eller Kroup. 



Lund omtaler i Mode i medicinsk Selskab 15de November 

 1848 5 et Tilfaelde af Angina membranacea, hvor der 2 Dage 



