AXEL JOHANNESSEN. [No 



efter Sygdommens Begyndelse viste sig difterisk Belseg paa 

 Bagsiden af Drebelen. 



I sin Beretning om Difteri -Epidemien i Throndhjem udtaler 

 Roll, 1 at „flere af de som epidemiske beskrevne Anginse mem- 

 branaceae maaske kunne antages for Diphtheriter", og bemaerker, 

 at det af ham ferst behandlede Barn opgaves at skulle lide af 

 Strubehoste. 



Dietrichson 2 antager Difteri „at vsere en me<l Kivai' 

 aldeles analog Sygdomsform u . 



Jebe 3 udtaler, at en Angina membranacea og en difterisk 

 Laryngit ligner hinanden saa meget, at en Forvexling er und- 

 skyldelig. 



Det vil altsaa sees, at Angina membranacea ligesom er La?- 

 gernes Udgangspunkt, i Forhold til hvilket de se den „nye H 

 Sygdom Difterien; men heraf kan da sluttes, at der intet er til 

 Hinder for ogsaa at opfatte Tilfselde af „ Strubehoste", der oar 

 optraadt tidligere end i 1846 som Udslag af en difterisk In- 

 fektion. 



Forstaaelsen af „Strubehostens" epidemiske Udbredning i 

 Landet og dens Overgang i den store Epidemi af Difteri bliver 

 herved betydelig lettet. - 



Efter denne Udredning skal der gives en skitseret Frem- 

 stilling af Epidemiens Gang over Landet. 



Sygdommen antages altsaa i 1841—1842 at have naaet 

 Bergen, hvorhen den muligens ter V3 ere importeret fra Nordland, 

 uden at det selvfelgelig kan nsegtes, at den kan veere indfart 

 fra Udlandet. I Slutningen af 1843 og Begyndelsen af 18*1 

 synes der i Evindvik og Lekanger af ytre Sogn at have 



1 Norsk Maga? 



1848, S. 



tt, som en „Tyfus u , Strubehoste 5 

 Smlgn. Indledningen, S. 31. Fii 



for Lffigevidenskaben 1848, S. ( 

 'g for 1848: „Den med Tyfus 1 



Derimod kan Jebe og Raabe 

 Difterien som en Tyfus.) 

 fagazin for Lseeevidenskaben 184S 



