148 AXEL JOHANNESSEN. [No. * 



1846 om Hesten Egersund; 



— om Vaaren Flekkefjord; 



— om Hesten Lyngdal. 



Ogsaa her gjer sig altsaa den samme Udbredelsesmaade langs 

 Kysten gjaeldende, men fra Nord mod Syd. hvad der paa en 

 vis Maade kan tjene til at bestyrke den fremsatte Anskuelse 

 om, at Bergen har vaeret Udgangspunktet for den vestlandske 

 Epidemi. 



For Flekkefjords Vedkommende, der gjer Brud paa Tids- 

 felgen, kan det mnligens antages, at Sygdommen har udviklet 

 sig af et lokalt Fokus, f. Ex. det i Lyngdal 1843 omtalte. 

 Sikkert er det. at man for den sydlige Kyst maa antage saa- 

 danne lokale Foci; thi at Sygdommen her ikke er gaaet frem 

 i jievn Progression fra Sted til Sted, fremgaar med Tydelighed 

 deraf, at der i Nedenses Amt ferst i Oktober 1847 forefaldt 

 enkelte Tilfaelde af Difteri, som efter Kittel's Undersegelser 

 udelukkende synes at have holdt sig til Arendal, og at den 

 ovrige Del af Amtet ferst angrebes i 1849, medens der i Brats- 

 berg Amt, foruden de tidligere nrevnte Tilfaelde i Porsgrund 

 1841 og Epidemien i Kragere 1842, i Brevig i 1843 viste sig 

 Begyndelsestilfaeldet til den Epidemi, som fra 1845 forekom 

 i By en. 1 



Ogsaa i Jarlsberg og Laurvigs Amt og i Buskerud var 

 der, som naevnt, optraadt lokale Foci. Kongsberg naaedes alle- 

 rede i 1845. 



Smaalenene synes ogsaa at vaere inficerede fra lokale Foci, 

 muligens fra Epidemien i Sarpsborg 1844. I Juli 1845 optrseder 

 Sygdommen i Laurkullen. i 1847 i Fredrikshald. i 1848 er den 

 udbredt over hele Amtet. 



Kristiania By naaedes allerede i 1845, men hvorledes Syg- 

 dommen her kan tsenkes at vaere opstaaet, eller hvilken Betyd- 

 ning denne By har havt for Udbredelsen i de omgivende Distrikter, 

 kan ikke sees af Beretningerne. 



Hvad de oplandske Amter angaar, forekom, som naevnt, en 

 Epidemi i Lesje i 1845. 



