154 • AXEL JOHAXXESSEX. [Nft 1. 



paa Smaalenene og Kristiania By som de Steder, hvorfra Epide- 

 mien kan have taget sit Udgangspunkt. I Smaalenenes Amt, 

 der gjennem en laengere Aarraekke havde vaeret Sacde for mere 

 eller mindre udbredte lokale Epidemier af Difteri, synes det 

 naermest at have vaeret Moss ellsr Fredriksbald, som har dannet 

 Udgangspunktet. Med Hensyn til Spergsmaalet om mulig Ind- 

 forelse af Sraitte udenfra Landet skal oplyses, at der i 1856 i 

 Alingsas Stad i Elfsborg Lan udbred en Epidemi, der maa anta- 

 ges at have vaeret af difterisk Natur, eftersom der omtales et 

 filfcelde af „tjocka pseudomembraner a tonsillerna och deras ora- 

 gifningar och sedan et nasalt uttal och svarighet at svalja flytande 

 amnen". I 1857—1859 var Difterien epidemisk i Goteborg. 1 



I 1857 tiltager Tilfaeldene i Antal i Rakkestad og Fred- 

 rikshald, ligesom ogsaa Hovedstaden dette Aar angribes. Dog 

 nndes der Antydninger til, at der ogsaa paa andre Steder 

 langs Kysten, f. Ex. i Drainmen, Horten, Holmestrand, Laurvig, 

 Fredriksvsern, Skien og Kragere, optraeder lokale Epidemier af 

 Difteri og Kroup i dette Aar. Inde i Landet er Kongsberg det 

 eneste Sted, hvorfra Beretning om Difteri foreligger fra dette 

 Aar. I 1858 optraadte Difteri i Smaalenene isser i Sponviken 

 ved den svenske Graense, i Busker uds Amt isaer paa Kongs- 

 berg, i Drammen og paa Ringerike. Paa Lillehammer foreko* 

 dette Aar 8 Tilfaelde, der muligens kan danne Udgangspunktet 

 for den betydelige Udbredelse, som Sygdommen det felgendeAar 

 fik i Faaberg og derigjennem kanske ogsaa for den store op- 

 landske Epidemi i I860 og de felgende Aar. 



I 1859-1860 fik Sygdommen ogsaa i de evrige Distrikter 

 i Kristiania Stift, specielt Akershus Amt, betydelig Udbredelse- 

 Den sydlige Kyst gaar forholdsvis mere fri, idet der her fre* 

 deles optraeder mere lokale Epidemier, som i Kragere 1860-1^1 

 og i Osterriser i 1861. 



I 1862 naar Sygdommen sin rterste Udbredelse inden Landet. 



