164 



disse er det dog enkelte, som har overveiende Betydning, f. Ex. 

 Bergen i Firtiaars-Epidemien. Throndhjem i Epidemien omkring 

 1860, Hederaarken og Smaalenene i Ottiaars Epidemien. 



Sygdommen har vsesentlig holdt sig langs Kysten, forplantet 

 gjennem Fiskerier og Skibsfart, samt er forekommet i overveiende 

 Grad i de nordligere Landsdele og paa Ostsiden af Kristiania- 

 fjorden. 



En oversigtlig Fremstilling af Difteriens og Kroupens Fore- 

 komst i Norge i Aarene 1859—1884 resp. 1885 vil man finde i 

 Tabel III a og b, Kurve A, samt i Kart No. 1. Paa dette Kart 

 er ogsaa angivet Udbredelsen af Difteri og Kroup i de svenske 

 Lan for Aarene 1861— 1885. 1 



Ordner man efter den naevnte Tabel Storrelsen af Middel- 

 Forholdstallene mellem angrebne af Difteri resp. Kroup og 1000 

 Indbyggere i Norges Amter 1859—1884 vil felgende R*k ke 

 fremkomme : 



Tabel I. 







Middel.Forholdsr.al mellem 





Difteri og 1000 Indbyggere 



Kroup og 1000 Indbyggere 











Tromse \ 





Bergens By ... • 



0.59 



Finmarken j 



4.34 



Kristiania By . . • 



0.46 



Smaalenene .... 



3.32 



Smaalenene . . ♦ 



0.43 



Nordland .... 



2.83 



Jarlsberg og Laurvig. 



0.41 



Bergens By ... . 



2.30 



Tromse ) _ 



o.4e 



Nordre Throndhjem . 



1.94 



Finmarken ) 





Romsdal 





Buskerud . . . • 



0.33 



Sondre Throndhjem . 



1.61 



Bratsberg . . . • 



0.28 



Akershus 



1.57 



Lister og Mandal . • 



0.28 



Jarlsberg og Laurvig . 



1.46 



Sendre Throndhjem . 

 Stavanger . . . • 



0.25 



Kristiania By . . . 



1.45 



0.21 



1 F ". 186 1 1 ~ 1880 . efter W *rn 8 Opgaver, fra 1881-1885 efter Srei 



