1888.] DIFTERIENS FOREKOMST I NORGE. 191 



lette Tilfseldes store Betydning for Udbredelsen af Sygdommen 

 og deres Isolation som noget af det i profylaktisk Henseende 

 vigtigste. 



Af de Bemaerkninger, der om de naevnte Forhold fureligger 

 fra vore Nabolande, skal fra Danmark naevnes felgende: 

 Ditzel 1 har „vistnok iagttaget enkelte Exempler paa Smitte, 

 men bar paa den anden Side raeget almindelig i en Familie 

 blot seet en syg, enten et Barn eller en voxen, uden at Syg- 

 dommen fra denne liar forplantet sig til nogen anden i Huset; 

 i andre Tilfselde har han enkelte Gange forefimdet 2 Individei 

 samtidig angrebne i samme Hus". Alt synes ham mere at have 

 hentydet paa almindeligt virkende'Aarsager end paa Indflydelse 

 af mere lokale Betingelser. 



Fin sen 2 bemaerker, at „Kroup" paa Island utvivlsomt for- 

 plantes ved Infektion og da vistnok saerlig ved Kontagium. 

 Man vil endog vide, at den middelbart gjennem voxne, der liar 

 vaeret i Bererelse med .,Kroup"patienter, er bleven overfort fra 

 den ene Familie til den anden. 



Lund 8 har observeret, at Difterien altid var meget kon- 

 togies, men ogsaa, at fordaervet Stueluft og animalske Substansers 

 Forraadnelse naermest om Boligerne havde Betydning for Syg- 

 ommens Optraeden. Epidemierne saavel i 1877 som 1878 be- 

 gyndte i Oktober Maaned, som er Slagtemaaned, og da alt 

 Sl agteaffald kastes ud paa Gjedselhaugene, som ligger lige ved 

 B °ligerne. 



1 Jndberetning om Diphtheritis-Epidemien i Kjebenhavns 

 A *ts nordre Laegedistrikt i Sommeren 1881" 4 haevdes Konta- 

 Positeten som Epidemiens egentlige Aarsag og Middel til Ud- 

 br edelse, medens en neiagtig Undersogelse af de telluriske For- 

 ho H specielt Forurensning med organiske Forraadnelsesprodukter. 

 af N *nngsmidler, Melk, Drikkevand o. s. v., viste, at disse ingen 



