ofte var tvivlsomt, og den anden uholdbar, da ogsaa Scarlatina 

 og Morbilli, som af alle erkjendtes for at vaere Almensygdomme, 

 ogsaa var smitsomme; selv om man tog sin Tilflugt til en Sop r 

 vilde man dog ikke faa noget Be vis heraf; thi i saa Fald vilde 

 Belsegget vaere det ferste, hvormed Sygdommen manifesterede sig. 

 Nu ser man derimod, at Feberen er det forste Symptom; selv 

 om der fra en ulcererende Tonsille gaar pusfyldte Lymfekar til 

 de nsermeste Glandler, opfattes dog ogsaa dette som Udtryk for en 

 sekundser pyaemisk Infektion i Analogi med, hvad der forekommer 

 i tyfoid Feber; desuden antager han, at Sygdommens Inkubation 

 og den i dens Felge optraedende Albnminuri og Paralyse og de 

 ved Sektionen fundne difteriske Foci i Lungen, Leveren og 

 Milten samt talrige Blodudtradelser med difterisk Infiltration i 

 de fleste af Legemets Organer med Bestemthed tyder ben paa, 

 at Difterien er en akut Almensygdom, en Infektionssygdom i 

 Ordets egentlige Forstand. Det difteriske Infiltrat sammenliguei' 

 han med den syfilitiske Infiltration i indurei-et Chanker. Men 

 denne Opfatning stedte dog snart paa alvorlig Modstand, for- 

 nemmelig hos Trendelenburg 1 og Oertel, 2 som gjenuemsine 

 Experimenter paa Dyr viste, at den inokulerede Difteri ferst 

 manifesterede sig paa Inokulationsstedet og derfra radieformig 

 udbredte sig over Legemet. Til denne Opfatning sluttede sig 

 ogsaa Nassiloff, 3 der ligesom Classen og Letzerich udtaler- 

 at de af Buhl underkjendte Sopvegationer er det primsere, 

 medens andre, som Senator, akcentuerer, at Feberen begynder 

 for Lokalsymptomerne. og Jacobi vistnok slutter sig til Buhl s 

 Anskuelse men dog ikke naegter, at Infektionen i enkelte Til- 

 fselde kan udgaa fra et lokalt Fokus f. Ex. et Saar i Huden 

 eller liguende. 



Heubner 4 udtaler ogsaa, at „die schwere Gewebsscbadi- 

 gung, welche der lokalen diphtherischen Schleimbauterkrankung 

 zu Grunde liegt, wohl eben so gut durch eine Noxe herrorgeru^ 

 werden kann, die im Blute circulirt (alsAnalogon ftir eine solche 



