1888.] 



det dannede Exsudat var en Folge af den tilstedevaerende Syg- 

 dom, idet en voxen Pige med Difteri fik difteriske Membraner i 

 Exkoriationerne efter et Grensaebeomslag og senere 2 Abscessei 

 paa Foden, hvilke allerede far Aabningen havde et skiddent. 

 gangraenest Udseende og efter Aabningen afsatte Exsudatmasser 

 ])^<1 Destruktion af de naermest liggende Dele. 



Sporgsmaalet bavde altsaa i hei Grad tiltrukket sig Lae- 

 gernes Opmaerksomhed, og det var derfor ligesom et Udslag af 

 Tidens Trang til at faa (let udtommende behandlet. at det me- 

 dicinske Selskab i Kristiania optog det paa Dagsordenen i den 

 store og interessante Diskussion, som begyndte lste Marts 1865. 

 "g strakte sig gjennem Here Moder indtil lOde Mai sainme Aar. 

 Diskussionen indlededes af Lund, der med stor Dygtighed haev- 

 dede sit tidligere omtalte Standpuukt, at Sygdommen er at op- 

 f atte som primaer lokal og frembragt ved et rixt Kontagium og 

 bekjaempede saavel den Antagelse. at den skal vaere primar kon- 

 stitutionel, som den Opfatning, der blandt andre var fremholdt 

 at T bores en, at Sygdommen snart er primal lokal, snart pri- 

 konstitutionel. Faye slutter sig efter sine egne Iagt- 

 tegelser td Land's Opfatning, ligesaa C. Smith og Kjerulf, 

 dei ' dog bar iagttaget et Tilfadde, hvor Belaegget ferst viste sig 

 Paa Sygdommens (Feberens) 3die Dag. Kjerulf's Tilfaelde 

 frrklarer Lund saaledes, at enten skrev Almenlidelsen sig fra 

 en andei * sygelig Tilstand end den difteriske. eller ogsaa bavde 

 Exsudaterne oprindelig siddet paa et Sted, hvor det var van- 

 ske %t at opdage dem. Det er bekjendt nok. at syge, bos livem 

 nia » ikke bar formaaet at opdage Exsudater, efter flere Dages 



0rleb bar opbostet Membraner. som ved sin Form viste, at de 



av de siddet paa Epiglottis. 



g Paa den anden Side udtaler 0. Hei berg sig for at opfatte 

 Wommen som prima* konstitutionel, medens Conradi gaar 

 J _ ld delveien og antager efter sin Erfaring, at Difterien i nogle 

 , i andre som en 

 konstitutionel, og 



