denne Anskuelse slntter sig Ferster. 1 der blandt 13 Sektioner 

 af difteriske Born 6 Gange fandt tuberkulese Laesioner af Lymfe- 

 kjertler og andre Organer, Gerhardt, 2 der isa?.r har seet skro- 

 fulose Bern angribes af difterisk Laryngit og hos saadanne 

 Patienter ofte fundet ostagtige Degeneration er af Bronkialkjert- 

 lerne, og Unruh, 3 der antager, at Tuberkulose i Ben og Led is*r 

 disponerer, og i det hele opfatter Tuberkulosen som den Jordbund, 

 hvorpaa det difteriske Kontagium bedst trives. 



II. Som en rent individnel Disposition. 



Denne kan dels bestaa i visse af Familiedispositionen uaf- 

 Jiaengige Seeregenheder ved Slimhindens Stniktur, Lymfekar- 

 systemet og de vasomotoriske Server — Saeregenheder, der ogsaa 

 paa den anden Side gjor sig gjaeldende hos de ikke faa Tilf^lde. 

 hvor der forekommer Immunitet mod Sygdommen (Oertel). — 

 dels i kroniske Katarrher i Svselgets, Naesens eller Strubens 

 Slimhinder (Monti Mackenzie). 



III. Paa ukjendt Maade. begrundet i slette hy- 

 -gieniske For hold (Hirseh), uhensigtsmsessig indrettet Latrine- 

 vaesen, nrenslige Boliger. Fugtighed i Jordbunden og Huset, slet 

 Luft, Kloakgas o. s. v. (Eiehhorst), hvilke Misligheder altsaa 

 appliceres paa Individet, efterat de ikke lamgere kan benyttes 

 som Bevis for Difteriens autokthone Oprindelse. 



I denne Forbindelse skal ogsaa anferes, at man har antaget, 

 at Fattigdom og Misere skulde have en saerlig disponerende 

 Indflydelse paa Modtageligheden for Difteri. Saaledes udtaler 

 Besnier 4 : „la misere apparait au premier rang des conditions 

 qui en favorisent le developpement et qui en aggravent les ma- 

 nifestations de la diphtherie" og Eiehhorst, 5 at Sygdommen 

 forekommer hyppigere i de lavere Klasser. 



Soger man imidlertid at gjere sig klart, hvad der i Ae 

 fattigere Klassers Forhold kan fcenkes at frembringe en feroget 



