At Tallene for Difteriepidemiernes Begyndelse ogsaa i Juni 

 til Juli er saa heie. ter maaske sees i Forbindelse med Saeregen- 

 heder ved denne Sygdoms Udbredelsesmaade. Det skal her saa- 

 ledes mindes om. hvad tidligere er omtalt. og som senere noiere 

 skal paavises, at Fiskerierne maa antages at spille en betydelig 

 Eolle i saa Henseende. Det riser sig da ogsaa af Tabel 9, at 

 Epidemierne i de 3 nordligste Amter vaesentlig synes at have 

 taget sin Begyndelse lige efter Lofotfisket, som varer til Midten 

 af April, og Loddefisket. som ender i Mai. 



Hvorledes nu de norske Laeger bar anskuet Forholdet mellem 

 de meteorologiske Iudflydelser og Difteriepidemiernes Opstaaen, 

 Udvikling og Tilbagegang, vil sees af efterfelgende Sammen- 

 stilliiig : 



I en Del Tilfaelde bar Laegerne ikke kunnet tilskrive de 

 meteorologiske Forholde nogen Betydning: 



Saaledes i Epidemierne i Skien 1824, i Akersbus Amt 1860, 

 i Bronne og Finmarken 1861. ligesom heller ikke Thoresen 1 

 bar fundet, at Aarstider. Veirforandringer eller Vinde bar havt 

 nogen Indflydelse paa Sygdommen. 



I det langt overveiende Antal Tilfselde tilskrives dog disse 

 Forholde Betydning. og det vil da strax vaere paafaldende, 

 hvilken fremskudt Plads Vindene og disses Retning enten i og 

 for sig eller i Forbindelse med andre meteoriske Forhold antages 

 at have paa Epidemiernes Udvikling. 



1829. Arendal 2 : Strubehoste maa have sin Oprindelse af 

 Luftens Beskaffenhed, ved disse kolde, skarpe og gjennemtraen- 

 gende Vinde. 



1835. Grimstad 3 : Strubehoste viser sig her almindelig, 

 aaar skarpe nordlige og ostlige Vinde indtraeder efter fore- 

 gaaende mildt Veir. 



1 Norsk Magazin for Lsegevidenskabon, 1865, S. 286. 2 P. Grimsgaards 

 M.-B. for 1829. 3 Bonnevies M.-B. for 1835. 

 Vid.-Selsk. Forh. 1888. No. 1. ^ 



