1842. Kragere 1 : Angina membranacea ytrede sig stedse 

 ved foranderligt Veirlig under Kulde og nordlige Vinde. 



1845. Indre Sogn 2 : I Marts udbred under strerke nordlige 

 og estlige Vinde en fuldstaendig Epidemi af Strubehoste. 



1846. Ytre Sogn 3 : Efter nordlige Vinde pleiede Antallet 

 af angrebne at vsere sterre. end ved sydlige Vinde og mildt 

 Veirlig. 



1846. Throndhjem. Lindeman 4 : Det syntes, som om 

 Epidemien var mest almindelig i den staerkeste Varme og i den 

 strengeste Kulde, til hvilke Tider der ogsaa herskede estlige 

 Vinde, medens den syntes at vaere i Aftagende og af en mildere 

 Karakter i de korte Mellemmm, hvori man havde vestlige Vinde 

 og mildt Regn. Roll 5 : Epidemien var i Tiltagende efter terre, 

 estlige Vinde, medens de tilvante, fugtige, vestlige Vinde for- 

 bedrede Sundhedstilstanden. 



1846. -Gran 6 : En usaedvanlig varm Sommer aflestes af en 

 langvarig, raa og fugtig Host, hvorpaa fulgte i lang Tid en 

 bidende Nordenvind, der isaer bidrog til at frembringe Strube- 

 hoste. 



1847. Fosen 7 : Sygdommen liar gaaet skarpest og udbredt 

 sig mest under tert Veir med estlige Vinde, derimod aftaget 

 under Regn og vestlige Vinde. 



1859. Throndhjem: Epidemien begyndte i Oktober; Veir- 

 liget havde tidligere vaeret meget regnfuldt; fra naevnte Maaned 

 af blev det tert og skarpt med fremherskende sydostlige Vinde 



1860. Sendre Bergenhus Amt: Under Ostenvind og klar 

 Kulde opstod i November en liden Epidemi i Lindaas. 



1860. Sendre Throndhjems Amt: Staerk Kulde ogterLuft 

 med sydlige og sydostlige Vinde syntes at begunstige Sygdommens 

 Optraeden. 



1860. Nordre Throndhjems Amt: Foregelsen i Tilfaeldene 

 i Lexviken og Frosten bemaarkedes gjerne under de hyppfc 

 forekommende kolde, estlige og nordlige Vinde. 



