AXEL JOHANNESSEN. 



[No- 1. 



(S. 244 ff.) nsevnte, fra en laengere Aarraekke foreligger fra 

 Laegerne om Difteriepidemiernes Karakter: 



Det er undertiden bemaerket, at en Epidemi kan blive 

 mere ondartet under sit Forleb: 



Saalede's blev Skiensepidemien i 1824 heftigst mod Slut- 

 ningen. 



Epidemien i Moss 1848 1 blev ondartet mod Slutningen af 

 Aaret, efterat den fra Begyndelsen af Aaret var optraadt mildt. 



Epidemien i sondre Helgeland 1851, 2 der begyndte i Juli. 

 antog i Aarets 3 sidste Maaneder en ondartet Karakter. 



Epidemien i Gudbrandsdalen 1862 optraadte om Vaaren 

 mildt i Ringebu, men blev fra September af, da den angreb 

 Fron, ondartet. 



I Naes paa Romerike blev Epidemien i 1863 mere ondartet 

 mod Slutningen af Aaret. 



I Skiensepidemien 1882 blev Sygdommen mere ondartet ud- 

 over Aaret og havde da Tilbeielighed til at gaa over paa 

 Struben. 



Hyppigere er det iagttaget, at en Epidemi bliver mil- 

 dere under sit Forleb: 



Saaledes berettes fra sondre Sondmere i 1846, 3 at Syg- 

 dommen i Begyndelsen optraadte saa voldsomt, at de angrebne 

 Bern dede. for Laegehjaelp kunde ydes dem, medens Sygdommen 

 senere blev mildere. 



Epidemien i Kristiania i Slutningen af Firti-Aarene blev 

 efterhaanden mildere. 4 



Epidemien i Lillehammer 1848 5 optraadte heftigst under de 

 2 ferste Maaneder af sit Forlob. 



1846. I Throndhjems By var Epidemien mest dodelig » 

 Begyndelsen; den forbandt sig da hyppig med Affektioner af 

 Luftreret, hvad den ikke gjorde i 1847, i hvilket Aar den derfor 

 optraadte mildere. 6 



