AXEL JOHANNESSEN. 



[No. 1. 



Difteri 853 = 1.6 pCt., af Kroup 1005 = 1.8 pCt., tilsammen 

 3.4 pCt. 



I 1878—1884 dede i Landdistrikterne 166,701 Individer; 

 heraf dede af Difteri 3229 = 1.9 pCt., af Kroup 1047 = 0.6 pCt., 

 tilsammen 2.5 pCt., hvad der svarer til de ovenfor fundne Tal. 



Om Dedeligheden i Stifterne. 



Soger man at gjore sig bekjendt med den midlere Dedelig- 

 hed inden Landets forskjellige Dele, vil det til Undersogelsen af 

 denne vsere nodvendigt at tage saa store Tal som muligt, at faa 

 saa mange Aar som muligt med, og at sege at finde en Inddeling, 

 der inden store Omraader indbefatter saa vidt muligt det for hver 

 Landsdel karakteristiske; thi forst paa denne Maade vil det 

 lade sig nogenlunde gjore at eliminere den Msengde af temporal 

 og lokale Tilfseldigheder, som paa disse Omraader gjer sig 

 gjseldende. Den eneste Inddeling, der i denne Henseende lader 

 sig anvende, synes at vaere Stiftsinddelingen, og i neden- 

 staaende Tabel 16 vil de herhen horende Forhold findes sammen- 

 stillede. 1 



Af denne Tabel vil fremgaa folgende: Sygdommen er i For- 

 hold til Befolkningen uden Sammenligning optraadt hyppigst i 

 Tromse Stift (Rubrik 16), hvor den ikke alene har vist sig mest 

 ondartet (Rubrik 12), men ogsaa foraarsaget det inden alle Stifter 

 i Forhold til Befolkningen storste Antal Dodsfald (Rubrik 9) og 

 paavirket Dedeligheden inden dette Stift i heiere Grad end i de 

 evrige Stifter (Rubrik 13). Det Stift, som i alle disse Henseen- 

 der kommer Tromse naermest, er Kristiania, hvor dog Udbredelsen 

 i Forhold til Befolkningen er ikke ubetydelig mindre. 



<aa Tabel IV og Tabel V 

 dlede Tilfa?] 



" samtlige 



i Tabel 16 er bereenede efter samtlige kiendte Tilfffilde og 



DedBfald af Difteri og Kroup og, for den ene Rubriks Vedkommenae, «~ 

 samtlige Dedsfald i Norge. Heller ikke vil Tallene svare til de i Tabel III 



