DIFTEBIENS FOKEKOMST I NOBGE. 



Difteriens Optraeden samtidig med andre 

 epidemiske Sygdomme. Sekundaer 

 Difteri. 



Den Sygdom, som Difterien hyppigst angives at ledsage, 

 er Skarlagensfeber. Hvorledes Forholdet her stiller sig, er noiere 

 udviklet i min Bog: Die epidemische Verbreitung des Scharlach- 

 fiebers in Norwegen, hvortil jeg skal tillade mig at keiivise. Det 

 vil af den der givne Udvikling fremgaa, at Halsaffektionen i 

 Skarlagensfeber maa opfattes som specifik skarlatines, og at 

 Difteri og Skarlagensfeber er 2 aldeles forskjellige Sygdomme. 

 Paa den anden Side kan det dog taenkes, at under samtidig haer- 

 jende Epidemier af disse Sygdomme (som f. Ex. i Aarene 1877 

 —1882. smlgn. Kurve E) Diagnosen dels kan vaere vanskelig og 

 dels begge Sygdomme komplicere hverandre. Imidlertid er Be- 

 retningerne fra vort Land lidet indholdsrige i denne Henseende, 

 og de Bemaerkninger, som forefindes, synes undertiden at tyde 

 hen paa, at Sygdommen har vaeret en ukompliceret Skarlagens- 

 feber. 



Saaledes berettes der i 1866 fra Bratsberg Amt, at Skar- 

 lagensfeber og Difteri oftere kompliceredes, og at de ofte over- 

 fortes ved samme Medium og herskede ja?vnsides i samme Hus; 

 i 1876 fra Romsdals Amt, at Difteri optraadte i de samme Maa- 

 neder og paa de samme Steder, livor Scarlatina herskede, og i 

 18 ?7 fra vestre Sendmere, at de paa et Par Gaarde i Sand© 

 °ptraadte Tilfaalde af Difteri muligens var maskerede Tilfaelde 



