316 AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



af Skarlagensfeber, der dengang herskede rundt omkring, og hvor 

 Udslettet ikke var kommet til Udbrud. 



Fra Flekkefjord anferes i 1884, at da Difteri udbred som 

 selvstaendig Sygdom, syntes den nsesten at udgaa fra den da 

 herskende Skarlagensfeber, og det var under Difteriens ferste 

 Udbredelse i flere Tilfaelde vanskeligt at afgjere, om man havde 

 at gjere med denne Sygdom eller Skarlagensfeber. Under Dif- 

 teriens videre Udbredelse opherte imidlertid de blandede Former, 

 og begge Sygdomme herskede da aldeles adskilte og selvstan- 

 dige. 



Gren iagttog i 1885 paa Difterilazaretterne i Kristiania 

 25 Tilfaelde af Difteri kompliceret med Scarlatina, men laegger 

 udtrykkelig til, at Diagnosen Scarlatina muligens liar vaeret 

 mindre befeiet, da de i flere Tilfaelde stettedes til et paa Dods- 

 dagen eller Dagen for optraadt Exanthem. 



Ligeoverfor de andre epidemiske Sygdomme gjaelder ogsaa, 

 hvad der er sagt om Skarlagensfeber, at man nemlig paa den 

 ene Side maa iidsondre fra Difteri de pathologisk-anatomiske 

 Forandringer, som kan ligne denne Sygdom, men paa den anden 

 Side ogsaa vel kan taenke sig en om end ikke byppig optrsedende 

 Komplikation af Difteri og en 'anden epidemisk Sygdom, at med 

 andre Ord den difteriske Sygdomsspire ligesom kan finde en 

 gunstig Jordbund hos Individer, hvis SvaBlgslimhinde allerede er 

 i en inflammatorisk Tilstand, eller hvis Modstandskraft er nedsat 

 under Indflydelse af en svaekkende Sygdom. 



Den Affektion, som naest efter Skarlagensfeber oftest angives 

 at felges af Difteri, er Meslinger. Det maa dog her bemaerkes, 

 at Bohn 1 og Baginsky^ anser Komplikationer med Difteii for 

 kun undtagelsesvis at finde Sted, og at Thomas 3 anforer, at 

 Svaelgslimhinden under Forlebet af Morbilli kan vaare abnormt 

 staerkt afficeret, endog af graasort Farve og stinkende. 



Fra vort Land foreligger felgende Meddelelser: 



1 A. St. S. 312. 2 a. 84. S. 127. 8 A. St. S. 93. 



