322 AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



Den kutane Difteri er ferst beskrevet af Chomel i 1759 

 og Samuel Bard i 1771. 1 



For vort Lands Vedkommende er det nu af Interesse, at de 

 fleste Beretninger om primser Difteri i Saar skriver sig fra den 

 store Epidemi omkring I860, hvorfra der saa ofte berettes om 

 forskjellige Komplikationer. 



1860. Kristiania: Et Barn, der var opereret for Hareskaar, 

 fik Difteri i det nsesten tilhelede Saar, der igjen gik op, og et 

 Par Dage senere i begge 0ine med hurtig indtrsedende Affek- 

 tion af Kornea. 



1861. C. He i berg omtaler, 2 at han i den senere Tid havde 

 havt mange Tilfselde af Difteri i Saar. 



1861. Fra indre Nordmere ogBronno berettes, at de difte- 

 riske Exsudater havde stor Tilbeielighed til at bedsekke Saar og 

 Exkoriationer paa Huden; fra sidstnsevnte Sted anfores, at der 

 hos flere Born med ubetydelige Snitsaar optraadte Difteri i Saaret 

 samtidig med Affektion af Svselget. Hos et 1 Aars gammelt Barn 

 kom der Gangraen i en Finger og Dod, uden at der havde vist 

 sig Belaeg i Halsen. Hos et nyfodt Barn optraadte Difteri i 

 Navlesnoren og Dod efter 12 Dage, uden at Svaelget angrebes. 



1863. Jarlsberg og Laurvigs Amt. En Person dede, hos hvem 

 Exsudatet ikke havde vist sig i Svselget, men paa nogle ekze- 

 matose Saar bag Orene. 



1864. J. Vogt omtaler et Tilfaelde, hvor en Mand ferst fik 

 Difteri i et Hugsaar, dermest i Halsen; H. Vogt et TilfaeMe 

 hvor der samtidig kom Difteri i et Saar i en Haand og i Halsen. 3 



1865. Steffens beretter 4 om 4 Tilfelde af Difteri i Vak- 

 einationssaar. 



Af Beretninger om primser Huddifteri under andre Epidemier 

 kan maerkes Egebergs Observationer fra 1848, 6 hvorefter et 



1 Trousseau a. St. S, 472. 



2 Norsk Magazin for Lsgevidenskaben 1861, B. 584. 



3 Norsk Magazin for Loegevidenskaben 1864, S. 1064. 



4 Norsk Magazin for Lsegevidenskaben 1865, S. 864. 



skaben 1850, S. 724. 



