336 AXEL JOHANNESSEN. [No. 1. 



hyppigere i 1861 end i 1860, hvad der ogsaa udtrykkelig be- 

 mserkes fra Akershus Arat og sendre Nordmere i 1861. I 1862 

 og 1863 synes de fremdeles at forekomme i stor Udstraekning 

 og i 1863 paa enkelte Steder, som f. Ex. Faaberg, at tiltage i 

 Udbredelse, medens der i Nordland i samme Aar og end mere i 

 det felgende spores en tydelig Tilbagegang. I 1864 bliver Ned- 

 gangen ogsaa kjendelig i de sydligere Dele af Landet, f. Ex. 

 Buskeruds og Jarlsberg og Laurvigs Amter. 



At Paralyserne senere i Lebet af Decenniet aftog i Hyppig- 

 hed og tilsidst forsvandt saavel i det sydlige som nordlige Norge, 

 fremgaar af Beretninger fra Buskeruds Amt i 1866 og af 

 Arntzens Medicinal-Beretning for 1867 fra Bode. 



Som et interessant Bidrag til Belysningen af Sexti-Aars 

 Epidemiens Karakter fortjener at anferes, at Nabodistrikter kunde 

 frembyde et meget forskjelligt Forhold med Hensyn til Fore- 

 komsten af Paralyser. Saaledes bemserkes fra midtre Indherred 

 i 1861, at der i dette Distrikt blot forekom 1 Tilfselde af Para- 

 lyse, medens denne Eftersygdom forekom meget hyppig i nordre 

 Indherred, og fra Faaberg i 1863, at den forekom hyppigere end 

 i 1862, men derimod nsesten ikke paa Vestsiden af Mjesen. 



Under de store Epidemiaar efter 1880 er Lammelse atter 

 optraadt i Difteriens Folge, men gjennemgaaende af liden Un- 

 bredning og, som det synes, efter de foreliggende sparsomme 

 Beretninger at domme, af mindre Betydning end i Sexti-Aarene. 



Hvad andre Komplikationer angaar, er det paafaldende, hvor 

 sjelden saadanne nsevnes i Beretningerne og ellers i vor hjemlige 

 Literatur. 



Der Andes herom kun felgende Bemserkninger: 

 Om Nyreaffektioner. Albuminuri under Forlebet af 

 Difteri blev forst paavist af Wade og Germain See i 185' 

 og har senere vaeret Gjenstand for en Flerhed af Undersogelser. 



Albuminurien kan optrade de ferste Dage i Sygdommen 

 eller laengere ude i dens Forleb. Den staar ikke i noget Forhold 



