1888.] 



DIFTERIENS POREKOMST I NORGE. 



337 



til Intensiteten af den difteriske Proces, saaledes som tidligere er 

 naevnt, og kan skyldes Feberen, Asfyxien eller en Indvirkning paa 

 Nyrerne af det specifike Sygdomsstof. I sidste Tilfselde vil man 

 da traeffe Degenerationsprocesser i Nyrernes Vaev. Albuminurien 

 antages at forekomme i forskjellig Hyppighed — fra 30—66 pCt. 

 af de behandlede Tilfaelde. Desuden kan Nefriter ogsaa kom- 

 plicere en allerede indtraadt Paralyse. 1 Det synes saaledes, som 

 om Albuminuriens Optraeden kunde taenkes at vaere bundet til 

 saeregne epidemiologiske Forhold; det er derfor at beklage, at. 

 der i vor Literatur findes saa faa Iagttagelser herover. 



I 1860 — 61 omtales det fra Namdalsepidemien, at Urinen i 

 Feberstadiet sjelden var aeggehvideholdig, og at Albuminurien 

 ikke var afhaengig af den primaere Sygdoms Grad eller Saede. 



1862. Alstadhaug. Hansen har nogle Gange haft Anled- 

 ning til at overbevise sig om ^Eggehvidens Tilstedevaerelse i 

 Urinen, hvor Lamhederne var udviklede. 



1 1863 indtraf et Dedsfald efter Difteri af Nefrit med Anasarka. 



I 1885 saa Gron paa Lazaretterne i Kristiania blandt 561 

 Patienter Albuminuri og Odem i Bekonvalescensen hos 4. 



Paa den af Bergeron 2 beskrevne sjeldne Kombination med 

 Ekklampsi og Albuminuri (Uraemi) findes anfert et Exempel, idet 

 der fra Nedenaes Amt i 1865 berettes om et Tilfaelde, hvor Deden 

 foraarsagedes ved Paralyse i Forening med Albuminuri og ek- 

 klamptiske Anfald. 



Langvarige Svaekkelser. Saadanne berettes at have 

 indfundet sig efter Forlobet af Difteri i Nordlands Amt 1861 og 

 1862, Nedenaes Amt 1864 og vestre Sendmere 1862, hvor de op- 

 traadte i 10 Tilfaelde. 



Neuralgier. I Namdalsepidemien 1861 optraadte 1 Til 

 faelde af haarduakket Neuralgi, der havde sit Saede i Hals, Bryst 

 og Kardia. I Nordlands Amt 1862 optraadte Neuralgier og Kar- 

 dialgier som Eftersygdom. 



Naeseblodninger indtraf under Epidemien i indre Nord- 

 mere 1861. 



