12 P. N. 0STBYE. [NO. 3. 



Mgende gang, og P, 100, der skildrer Makedoniens udvikling 

 under kong Archelaos' regjering 413—399, ma ban indremme, at 

 de kun kan vsere skrevet efter 404 og altsa ma vaere indskudt 

 i den allerede fuldendte fremstilling. 



En hypothese, som blev fremsat af en anerkjeudt autoritet 

 pa dette felt, og som i sin begrundelse baerer vidnesbyrd om et 

 indtramgende kjendskab til Thukydid og om stort skarpsind og 

 usaedvanlig kombinationsevne, matte ved det nye og overraskende 

 i sine resultater vaekke stor og berettiget opsigt, men gav for 

 det ferste dog ikke anleduing til nogen vidtleftig lserd polemik. 

 Kruger, Poppo og Boehme indskraenkede sig til at markere sin 

 stilling til den ullrichske theori. Ferst Classen optog i indled- 

 ningen til sin udgave af Thuhydid (1862) spergsmalet til fornyet 

 behandling og imodegik Uttrichs argamenter punkt for punkt, 

 delvis med sadant held, at man senere har ladet dem falde. 

 Navnlig har Classen opnaet fuld tilslutning til sin opfatning at 

 stedet at, 10, som Ullrich tillaegger en afgjorende beviskraft for 

 sin anskuelse. Den folgende diskussiou toeller en raekke betyde- 

 lige bidrag, 1 der har vseret rige pa resultater for vor forstaelse 

 af Thuhydid i det enkelte, men for det egentlige stridssporgsmals 

 vedkommende ikke har formaet at fastsla et almiudelig anerkjendt 

 resultat. I det store og hele kan man dog konstatere en til- 

 naermelse mellem de afvigende anskuelser. Medens Ullrich nemlig 

 forudsaetter, at Thuhydid* forandrede opfatning af krigens varighed 

 og betydning ikke har foranlediget ham til nogen fornyet bear- 

 bejdelse af sin fremstilling af den archidamiske krig, nar und- 

 tages indskydelsen af de to steder p, 65 og p, 100, og at han 

 heller ikke har havt noget senere gjennemsyn af verket til 

 hensigt (Beitr. 140), men ligetil har overseet de mange indre 

 modsigelser, hvoraf bans fremstilling pa grund af den forandrede 

 plan matte komme til at lide, 2 sa har theoriens senere forkjam- 



1 Se L. Uerbxts oversigt i Philologus Bd. 38 (1879) og Bd. 40 

 (1881) og A. Schoene: Jahresberxcht fiber die griechischen 

 historiker rait ausnahrae voa Herodot und Xenophon von 

 1H73-1876 (Bursian Jahresbericht). 



2 Beitr. 142. Dass bei dieser art der fortsetzung der ursprung- 



