1888.) OM PLAN OG KOMPOSITION I THUKYD1DS G-RJESKE HISTOEIE. 37 



Det er ganske vist sa, at i de ar, som felger naermest 

 efter afslutningen af Nikias' fred, Athen og dets indre politik 

 trader mere i baggrunden, men dels er grunden hertil at sege 

 deri, at der til denne periode ikke knytter sig den patagelige 

 historiske interesse, som til krigens evrige partier, og at den 

 derfor af Thukydid er behandlet kun i de store trsek, dels var 

 Athen faktisk i disse ar ikke det politiske midtpunkt. Interessen 

 knytter sig meget mere til Argos' fors0g pa at fremkalde en ny 

 gruppering af de peloponnesiske stater under sit hegemoni. Nar 

 Athen blander sig ind i denne bevasgelse og tager parti for 

 Argos mod Sparta, sa lader Thukydid os ikke i uvished om, at 

 dette var en frugt af krigspartiets politik, som den reprsesente- 

 redes af Alkibiades. Det er vanskeligt at forsta, at der her savnes 

 noget led i fremstillingen, som i vassentlig grad vilde have for- 

 andret vor opfatning af disse forhold, og endnu vanskeligere at 

 finde et forstaeligt motiv, som kunde have bevaeget Thukydid til 

 en bevidst fortielse. Vilde han gjennem sin fremstilling komme 

 sine politiske modstandere tillivs, matte dog taushed vaere et 

 mindre virksomt middel end en farvet fremstilling. Hvis virke- 

 lig den attiske skatmester allerede fra Aristeides tid har besiddet 

 en alt overvejende indflydelse i den indre og ydre politik, og 

 hvis hans valg i hvert enkelt tilfaelde har givet anledning til 

 hidsige partikampe, der ferst giver os neglen til en bedre for- 

 staelse af Thukydids beretning, ma man have ret til at sperge, 

 hvilken tsenkelig interesse en historieskriver kunde have af 

 fuldstaendig at eliminere denne embedsmand af sin fremstilling. 

 Og ligesa vanskeligt vilde det vaere at forsta, at denne stats- 

 myndighedernes hejeste spidse skulde have efterladt sig sa tvil- 

 somme spor ogsa i den evrige litteratur, at forskere, der regnes 

 blandt de forste autoriteter, nar det gjaelder attiske forfatnings- 

 spergsmal, har anseet sig berettigede til at betvile, at der over- 

 hovedet har existeret et sadant embede for Eukleides. 1 Diodor 



Ulrich Kdhler: Urkunden und untersuchungen zur geschichte 

 des delisch-attischen bundes. Abh. der Berl. akademie 1869, 

 pag. 151. Det eneste sted, man plejer at anf0re for embedets 

 existens, er Plut. Arist. 4. Som Boeckh beraerker Staatbaush. 



