82 P. N. 0STBTE. [No. 3- 



sentanter de mest fremtraedende trsek i folkekarakteren et ud- 

 tryk, og i flere af talerne er desuden sterre eller mindre partier 

 direkte rettet mod det samme mal. Den attiske national- 

 karakter skizzeres af korinthierne a, 68—71, navnlig kap. 70, og 

 i Per ikies 1 gravtale suppleres dette billede med alle finere trsek. 

 Ogsa spartanernes karakteristik belyses pa samme made fra to 

 sider gjennem korinthiernes og Archidamos' taler. Man ma 

 vaere tilbejelig til at se et beregnet udtryk for TJiukydids op- 

 fatning af den forskjellige folkekarakter ogsa deri, at han lader 

 spartanerne behove tre taler for at bestemme sig for krigen, 

 medens PerikW ene er nok for athenerne. 



Nar de thukydideiske taler pa denne made stiller os ansigt 

 til ansigt med tidsalderens ledende folk og deres representative 

 msend, er dette egentlig kun en enkelt side af den mere om- 

 fattende rolle, de spiller som et dramatisk middel til at klar- 

 gjere den pragmatiske sammenhaeng. Det er gjennem dem, 

 ThiiJcydid abner for os den ideernes verden, hvori de materielle 

 foreteelser har sine rodder. Kampens vilkar og mal, politiske 

 theorier og deres begrundelse gjennem den historiske udvikling, 

 nationale sympathier og antipathier, hejtflyvende planer og fejl- 

 slagne forhabninger, kort hele den indre motivering af den histo- 

 riske proces gjennem de mange uendelig fine, men for den fulde 

 forstaelse af tidens and sa meget uundvaerligere trask traeder frem 

 gjennem en direkte udvikling af de maends anskuelser, som med 

 storst klarhed og konsekvens repraasenterer de nationale og poli- 

 tiske modsaetninger. Talerne bliver derved ikke alene litteraert 

 betragtet verkets sjel, men er ogsa gjennemtrsengt af tidens 

 eget andige indhold, bade som det abenbarer sig i individuelle 

 stemninger, og hvor de grundtoner anslaes, som klinger gjennem 

 hele slaegtens liv. Det bliver deres opgave at fremstille sam- 

 tidens kamp som et sammensted mellem grundforskjellige ands- 

 l etninger, som en krig pa liv og ded mellem principer og at 

 belyse disse principers art og berettigelse. De atheniensiske 

 gesandters tale a, 73—78 er i sit vaesentlige indhold en apologi 

 for Athen, fremfert af maend, dannede i den perikleiske skole, og 

 da Athen star foran valget mellem en opgivelse af sig selv og 



