1888.] INDSKR. F. MIDDELALD. I THRONDHJEMS DOMKIKKE. 95 



neiies indskrit'o.' r cller deres iigurlige udstyr overenssteminelser 

 med vort materiale fra Throndhjems domkirke. Selv de seldre 

 upsalensiske stene synes at have ikke trapez-formen men at 

 vsere rektangulsere ; i iudskrifterne holder majuskelen sig hele 

 det 15de arhundrede igennem, minuskelen optrseder selv i 

 denne senere tid kun pa enkelte steue. 



Om ligstenene i Roskilde domkirke foreligger der fra 

 nyeste tid en fortraeffelig publikation af Loffler. 1 Heller ikke 

 her er meget materiale fra den aeldre tid, 13de og 14de ar- 

 hmidrede, hvorfra vort meste ovenfor behandlede nidarosien- 

 siske materiale stammer. De fleste danske kongelige og for- 

 nemmere begravelser fra majuskeltiden findes ved andre kirker; 

 hvad der forovrigt haves, er fortrseffeligt belyst af den samme 

 forf. ; 2 dog heller ikke i den gamle danske erkebiskopskirke 

 i Lund fandt jeg materiale, der viste nsemiere slsegtskab med 

 vort norske. Som samlet helhed viser det danske mindre over- 

 t'lisstt'imvit'lsH med vort norske: ogsa i Danmark trseffer man dog 

 navnlig i aeldste tid flere Rghedspunkter med engelske stene. 

 Derimod synes de store trapez-formede plader med indskrift 

 pa, en fas om randen og med indgraverede figurer pa fladen, 

 der hos os er de saedvanlige, i Danmark at vsere meget sjeldne: 

 det naevnes forovrigt speeielt, at man i Danmark kun har fa 

 ligstene bevaret netop fra perioden 1250—1350. 3 



1 B. Loffler: Gravstenene i Roskilde Kjebstad, Kjebenhavn 1885, foL 



2 J. B. Loffler i flere afhandliuger i Aarbeger for Nord. Oldkyndighed, 

 og isaer i en opsats: Udsigt over Gravstenene i Danmark indtil 



^ Svrveraeniteten (trykt i „Dagbladet", Kebenhavn 1884, no. 26). 



den aeldre periode, hvorfra man har mange smale, i almindelighed 

 korsprydede, ligstene af kampesten (rnllestens-bergarter),^ og den 



