4 



H. GEELMUTDEN. 



[No. 10. 



vaere aldeles umserkelig, vilde det alligevel vsere af Interesse at 

 faa dette konstateret. Som Exempler paa saadanne Par af 

 Observationssteder naevntes Rom og Chicago, Neapel og New- 

 York o. fl. 



Imidlertid kan Jordens Stilling ogsaa taenkes at vaere udsat 

 for Forandringer af en anden Art. Gaar man ud fra, at Jorden 

 er et fast Legeme, eller at den ialfald roterer, som om den var 

 fast, samt fra, at Traeghedsmomenterne om forskjellige gjennem 

 Centrum gaaende Axer i ^Ekvators Plan ikke er maerkbart 

 forskjellige — noget som baade paa Forhaand er rimeligt og 

 synes at bekraeftes ved de hidtil udferte Pendel-Observationer — 

 saa viser de almindelige Bevaegelsesligninger for dette Tilfaelde, 

 saaledes som de allerede er opstillet af Euler, at den oieblikke- 

 lige Rotationsaxe, som bestemmer Himmelpolens Stilling i Oie- 

 blikket, kan forandre Plads indeu Jordkloden, nemlig saaledes 

 at den beskriver en cirkulaer Kegleflade om Axen for det storste 

 Trseghedsmoment; den sidste vil jeg i det folgende for Kortheds 

 Sky Id kalde Polar ax en, da den betegner en Middelretning for 

 Rotationsaxens, altsaa den ejeblikkelige Polaraxes, forskjellige 

 Stillinger. Aabningen i denne Kegle kan kun bestemmes ved 

 Observation, idet den vil give Anledning til en periodisk For- 

 andring i Polheiden; men den oieblikkelige Rotationsaxes Om- 

 lebstid om Polaraxen, altsaa Periodens Laengde, er bestemt derved, 

 at den vil have samme Forhold til Jordens Rotationstid (Stjerne- 

 dagen) som Jordens mindste Traeghedsmoment til Forskjellen 

 mellem det storste og det mindste, det sidste Forhold egentlig 

 multiplieeret med den halve Aabningsvinkels Cosinus, som imid- 

 lertid er umaerkelig forskjellig fra 1. Da Trasghedsmomenterue 

 er afhaengige af Massernes Fordeliug i Jordens Indre, kan de 

 ikke bestemmes direkte; men da den hovedsagelige Del af Pr«- 

 cessionskonstanten, nemlig Lunisolarpraecessionen, saavelsom Nota- 

 tionskonstanten er afhaengig deraf, saa kan disses ved Observa- 

 tion funrlne Vaerdier tjene til en indirekte Bestemmelse af det 

 naBvnte Forhold, som man paa denne Maade har fundet at vaere 

 paa det naermeste 306 : 1. Perioden for Polhoidens Forandnng 



