10 



[No. 10. 



Omstaendigheder kan blive mserkbar. Da Stjernen neralig ikke 

 observeres i den sande Zenitdistance 0, men i den apparente 0', 

 saa er dens Afstand fra ferste Vertikal ikke D, men I)' = 

 i cos g' ± c ± a sin 0', og den Vinkel, som Stjernens Vertikalcirkel 

 danner med ferste Vertikal, er Da nu imidlertid Lign. (1) 



ved Anvendelsen af den sande Deklination og Timevinkel forud- 

 saetter Stjernens Plads ubehaeftet med Refraktion, saa er som 

 for 9 - co = > hvor D = ^P^ • sin 0, felgelig faar man ved 

 Indssetning af ovenstaaende Vaerdi af I)' 



9 — 90 = [i cotg 0' ziz c cosec 0' ± a] tg 0. 

 Ved de Stjerner, som passerer ferste Vertikal i Naerheden 

 af Zenit, bliver denne Ligning altid umaerkelig forskjellig fra 

 Lign. (2). Har man derimod observeret en lav Stjerne til Be- 

 stemmelse af Instrumentets Azimut, og kan man benytte den 

 samme Ligning dertil, idet alt undtagen a forudsaettes bekjendt, 

 saa faar man 



± a — (9 — 90) cotg — i cotg 0' =^ c cosec 0' .... (3) 

 Selv her kan man slaa de to ferste Led paa heire Side 

 sammen og benytte over hele Ligningen, naar ikke i er altfor 

 stor. 



Hvilken Indflydelse en liden Forandring i Stjernens Dekli- 

 nation eller Timevinkel vil have paa den deraf beregnede Pol- 

 heide, kan Andes ved at differentiere Lign. (1); gjeres det loga- 

 rithmisk, faaes: 



sin ■ 



— tg/. 



db 



eller, da tg t . cos 9 - tg og |^ = cos 



d 9 = sin 9 tg z . dt + — g ^ 0S J g g db • $ 



Ved Stjerner nser Zenit virker altsaa en Feil i Timevinkelen 

 hoist ubetydelig, hvorimod en Feil i Deklinationen kommer ud 

 nsesten med sit fulde Beleb eller paa lavere Bredder endog Hdt 

 foreget Ved lave Stjerner kan begge Virkninger blive meget 



