1888 ] POLH0ID E - OBSERVATIONEE I E0RSTE VERTIKAL. 11 



betydelige; men da disse kun bruges til Azimutbestemmelse saa 

 sees af Lign. (3), at man da faar 



± da — sin 9 . 6i + cog C .° S g ? - d5 (5) 



Her bliver baade den ene og den anden Virkning mindre 

 end Aarsagen, da sin 9 altid < 1 og CO g^ S ^ n 3 < 1 saasnart 

 den parallaktiske Vinkel er mindre end Zenitdistancen, hvilket 

 paa vore Bredder altid er Tilfaeldet med nogenlunde lave Stjerner. 



Naar nn Stjernen ikke alene, som hidtil forudsat, er obser- 

 veret paa Midttraaden, men ogsaa paa Sidetraadene, saa kan 

 Beregningen ske ved at reducere disse til Midttraaden. Denne 

 Fremgangsmaade er benyttet overalt i det felgende, hvad 

 enten Instrumentet er blevet omlagt under hver Passage eller 

 ei. dels fordi alle Observationer derved kan udnyttes, dels paa 

 Grund af den eieblikkelige Kontrol, som opnaaes i Tilfaelde af 

 Tvivl. 



Reduktionen til Midttraaden af Passagen over en Sidetraad, 

 hvis Afstand (f) fra Midttraaden er neie kjendt paa Forhaand, 

 altsaa Bestemmelsen af Forskjellen (F) mellem Stjernens Time- 

 vinkler ved de to Passager, kan findes ved felgende Betragtning. 

 I det sfaeriske Triangel, hvis Hjerner er Polen, Nordpunktet og 

 Stjernen, er Vinkelen ved Polen Supplementet til Timevinkelen, 

 som er enten / eller / ± F, eftersom Stjernen staar paa Midt- 

 traaden eller paa Sidetraaden; den modstaaende Side er Komple- 

 mentet til Stjernens nordlige Afstand fra ferste Vertikal, som i 

 de to Tilfaelde er resp. — D (naar D. som for, regnes positiv 

 mod Syd) og ±f—D— ^D; da Stjernen nemlig forandrer 

 sin Zenitdistance under Gangen fra den ene Traad til den anden, 

 saa vil derunder ogsaa Midttraadens Afstand fra ferste Vertikal 

 forandres med Belebet Al). Af dette sfaeriske Triangel faaes 

 nu for Midttraaden: 



sin (— D) = — cos / . cos h . sin 9 + sin 5 . cos 9 

 og for Sidetraaden 



sin (db/ — B— SS.D) = — cos (/ zh F) . cos h . sin 9 + sin ft . cos 9 • 



