1888.] POLH0IDE-OBSERVATIONEK I F0RSTE VERTIKAL. 21 



altsaa tillige en forandret Stilling af Prismet. Virkningen af 

 en given Temperaturforskjel lader sig let beregne. Er c Colli- 

 mationsfeilens Vserdi, naar hele Metalstykket bar den jevne 

 Temperatur f , og er efter nogen Tids Forleb Temperaturen i 

 Laget BB forandret til t, i Spidsen C til t\ saa faar derved 

 Katheten BB Forlaengelsen *{t — to), naar a er Metallets Ud- 

 videlseskoefficient og BB = BC betragtes som Laengde-Enhed ; 

 derimod faar Katheten BC Forlaengelsen a (-^- — fo) naar 

 Overgangenf fra t til V paa Stykket BC er jevn. Forlaengelsen 

 af BB relativt til BC vil fordele sig med en Halvdel paa hver 

 Side, og denne Halvdel bliver altsaa: 



|.«-^>-«.^- 



Det er denne relative Forlaengelse, som — staerkt overdrevet 

 — er fremstillet ved den punkterede Linie BB' paa Figuren. 

 Dens Projektion BD bliver — pL; divideres dette med Laengden 

 af Hypothennsen CB = ]/% faaes dennes Vinkelbevaegelse = 

 ~ = a f ~ f -, og da den reflekterede Straales Vinkelbevaegelse 

 er dobbelt saa stor som Speilets, bliver 



Saafremt t > t', vil Bevaegelsen virke til at bringe den spei- 

 lende Flades Indfaldslod naermere Objektivet; felgelig maa en 

 Forhei'else af den ydre Lufts Temperatur frembringe 

 en Foregelse af Collimationsfeilen, men naar Varme- 

 ledningen sluttelig har udjevnet Temperaturen i Metallet, vil 

 den gamle Va?rdi af Collimationsfeilen komme tilbage igjen. 

 Man kan altsaa ikke vente at finde Collimationsfeilen udtrykt 

 som en Funktion af Temperaturen. 



At denne Virkning kan blive ret betydelig, sees let ved at 

 indsaette Vaerdien af a, som for Messing er 0.000 018 for 1° C. 

 Man faar altsaa c — c = 0.000 0045 (t — t') eller udtrykt i Bue- 

 sekunder 



