saa bliver i Lign. (2) ovre Fortegn fur a at anveiide for en 

 Stjerne i 0st, nedre for en Stjerne i Vest. 



Beregningen af Azimut er altid udfort ved Hjelp af Lign. 

 (3), da samtlige Sterrelser paa noire Side i Regelen har vaeret 

 bekjendte. For Storrelsen o, som den kele Undersogelse egent- 

 lig gaar ud paa at bestemme, liar va-ret anvendt den tidligere 

 bestemte Vaerdi 59°54'43."7; den mulige Feil i denne, som 

 ikke kunde antages at vaere mere end en Brokdel af et 

 Sekund, bliver her uden Indflydelse, da den skal multipliceres 

 med den lille Storrelse cotg z\ det er kun for det Tilfaelde, at 

 c ikke har vaeret bestemt tilstrsekkelig naer i Tid, at Ligniugen 

 bliver ubrugelig. Det dobbelte Fortegn for c svarer, som for, 

 resp. til Ok. Nord og Ok. Syd; ved a kommer kun ovre For- 

 tegn til Anvendelse, da nedre vilde svare til en lav Stjerne i 

 Vest. 



I nogle Tilfaelde er to lave Stjerner observeret med faa 

 ^MinutttMs Mellemrum, hvorunder Instruments er blevet omlagt; 

 isaalald kan c elimineres, eller, om man vil. bestemmes; men som 

 Kegel vil man faa Collimationsfeileu sikrere bestemt ved Inter- 

 polation mellem Zenitstjernerne eller ved Hjelp af Miren end 

 paa denne Maade. Af Lign. (5) sees nemlig, at en Feil af f. 

 Ex. 0.1 i Uhrtiden for en lav Stjerne bevirker en Feil af l."3 

 i Azimut ; en saa stor Feil vil vel kun undtagelsesvis forekomme; 

 men da en Feil i Stjernens LVktascension virker noiagtig i 

 samme Forhold og derbos en Feil i Deklinationen virker omtrent 

 med sit halve Belob, saa kau en Azimutbestemmelse let blive 

 usikker paa et Par Buesekunder. Ved Anvendelsen paa Zenit- 

 stjernerne gjor dette ikke stort til Sagen, da a i Lign. (2) bliver 

 at multiplicere med den lille Faktor tang*; men hvis man vil be- 

 nytte Lign. (3) til at bestemme c, bliver Usikkerheden derved 

 den samme, som naar den benyttes til at bestemme a, da begge 

 har naer samme Coefficient. At benytte en af to lave Stjerner 

 bestemt Vasrdi af c til Indssettelse i Lign. (2) vilde derfor ikke 

 kunne gaa an. 



Da Collimationsfeilen for de lave Stjerner ifolge det fore- 

 gaaende maa antages at vaere den samme som for Miren, er l 



