1888.] STUDIEE OVEK NEDB0BENS VABIGHED OG TITHED I NOBGE. 23 



ikke lettelig undlade at iagttage faldende Nedber og notere den, 

 medens han meget lettere kan, beskjaeftiget med andet Arbeide, 

 komirie til at overse eller glemme at notere Nedbor mellem 

 Observationstiderne; men paa samme Tidvil nans Undladelse 

 af at notere overhovedet de svageste Nedborfald modvirke saadan 

 Overseen eller Forglemmelse ved at gjore hans Antal af Tilfaelder 

 med Nedber for lidet i Forhold til hans Antal af Nedber-Dage. 



Ved at afsaette Vaerdierne af D paa et Kart og optraekke 

 Linier for ligestore Vaerdier af B kan man faa en Control. En 

 saadan falder for vore Stationer ret heldig ud, idet Linierne 

 antyde saa^stor Continuitet, som selve Faenomenet synes at kunne 

 tillade. 



Tab. XI giver Nedberens Hejde, i Millimeter og Tiendedele, 

 for de enkelte Maaneder i hele det Tidsrum, for hvilket r er 

 optalt. For de Stationer, der have 10 Aars fuldstaendige Ob- 

 servationer, er saaledes den midlere Nedber-Hejde i disse 10 Aar 

 for hver Maaned Tiendedelen af Tabellens Tal. I Eubrikken 

 Aar er Divisionen med 10 allerede udfort. En fuldstaendigere 

 Tabel over Nedber-Hejden paa norske Stationer efter laengere 

 Aarraekker Andes i Almanakken for 1885 og i Oesterreichische 

 Zeitschrift fur Meteorologie for 1883 S. 171. 



Tab. XII giver Vaerdien af h:d eller Nedber-Hejden (i Milli- 

 meter) i en Nedber-Dag. Da Nedbor-Hejden maales med et 

 dertil skikket Apparat, er Nejagtigheden af Tallene i denne 

 Tabel vaesentlig bestemt ved Nejagtigheden af Bestemmelsen af 

 Antallet af Dage med Nedber, hvorom mere ovenfor. 



Tab. XIII giver Vaerdien af h : 8r eller den gjennemsnitlige 

 Nedbor-Hojde (i Millimeter) i en Nedber-Time. For de Sta- 

 tioner, der have fuldstaendige Observationer, er dette det samme 



Disse Vaerdiers Nejagtighed beror paa Nojagtigheden af 

 Vaerdierne for h og for r. Efter hvad jeg ovenfor har bemerket 

 herom, skulde Tallene i Tab. XIII have en ret tilfredsstillende 

 Nejagtighed. Afsaettes de paa et Kart, viser det sig, at man 

 €fter dem med Lethed kan traekke Linier for lige store Vaerdier 



