1888.] STUDIER OVER NEDB0RENS VARIGHED OG TITHED I NORGE. 29 



som en Tunge langs Nordlands og Finmarkens Kyst med 0.7 

 mm. (Romsdalskysten, Ranen, Bode, Ledingen, Tromse), medens 

 Rest kun har 0.5 mm. Ved Nordkap 0.6 mm. 

 De tre Grupper staa saaledes: 



Kyat-Stat. Fjord-Stat. ' Indland-Stat. 



^7 0.839 mm. 0.603 mm. 0.540 mm. 



Det er saaledes umiskjendeligt, at Havets Naerhed udever 

 en Virkning til at ege saavel Nedberens Hyppighed og Varighed, 

 som dens Sterrelse og Styrke eller Tsethed. Paa samme Tid 

 vise Tabeller og Karter, at andre Indflydelser, som det synes af 

 mere local Natur, gjore sig gjaeldende, da Tallenes Sterrelse eller 

 Linierne for lige store Vaerdier ingenlunde felge Kystens Liuier 

 med nogen sterkt udpraeget Samstemmighed. 



Af Tabellerne vil man se, at alle de her betragtede Faeno- 

 mener have en ty delig udpraeget aarligPeriode. For at studere 

 denne nejere, har jeg for hver Station og for hvert Famomen afsat 

 Vjerdierne for de enkelte Maaneder paa Rudepapir og derefter 

 optrukket Linier. Det viste sig nerved, at den aarlige Periode 

 er ensartet for sterre eller mindre Grupper af Stationer, og at 

 det uden Vanskelighed lod sig gjere at samle Grupperne saaledes, 

 at de blive gyldige for alle Fsenomener. Enkelte Stationer 

 maatte dog sasttes for sig i en enkelt Gruppe, da deres aarlige 

 Perioder ikke kunde, for alle Faenomeners Vedkommende, slaaes 

 sammen med Nabogruppers. Ved Dannelsen af Grupperne er 

 der va?seutlig taget Hensyn til Periodens Form (Beliggenheden af 

 Maximum og Minimum), derimod ikke til Amplitudens Sterrelse. 



Grupperne ere felgende: 



L Ostlandet. Reros, Tenset, Dovre, Granhejm, Eidsvold, 

 Christiania. 



H. Skagerak-Kysten. Sandesund, Torungen, Oxe. 



III. Lister. Mandal, Soggendal. 



IV. Ssetersdal. Valle. 



V. Vestkysten. Skudenes, Bergen, Helliso, Flore. 



