58 MOHN. STUD. 0. NEDB. VARIGH. OG TJETH. I NORGE. [No. 12. 1888.] 



SW ; der stoder mod Landet og er frisk Havvind, medens Vin- 

 terens Nedbervind er hovedsagelig NE. 



Den i Forhold til hele det evrige Land overvaettes store 

 Vaerdi af Factoren / i Mandal (0.277 for Aaret, 0.388 for August, 

 0.217 for Januar), der viser samme Forhold som Skagerakkysten, 

 turde tildels finde sin Forklaring i den Omstsendighed, at Ned- 

 bervindene her synes jevnlig at bhese, navnlig om Sommeren, 

 tvers ind mod Landet, som SW. Forholdet krsver en nejere 

 Undersegelse, som jeg haaber at kunne foretage senerehen. 



Kjender man for et Sted Vaerdien af Sterrelserne i eller f, 

 saa kan man deraf beregne Nedber-Hojden efter Formlerne 



h = ^Ni eller h^f.-N.e 



Disse Formler aabne en Mulighed for at kunne finde Regn- 

 hejden for en Maaned eller for Aaret uden Eegnmaaler, ved 

 Observation af Nedbereus Hyppighed, naar man ad andre Veje, 

 f. Ex. omgivende Nabostationer, kunde finde Vserdierne for den 

 absolute Nedber-Hejde pr. Time, eller Factoren / i Forbindelse 

 med Van Idampenes Tryk. Den directe Maaling med Regnmaaler 

 eller Nedber-Hejdens Interpolation efter Nabostationer vil dog 

 altid give sikrere Resultat. Formlerne, navnlig den sidste, kunne 

 imidlertid tjene til at efterspore Aarsagerne til et Steds sterre eller 

 mindre Nedber-Hejde og dennes Variation i Aarets Lob. I Fac- 

 toren / indgaar Nedborvindenes Retning og de topografiske 

 Forhold Da Storrelsen af denne Factor og dens aarlige Varia- 

 tion i hoj Grad beror paa Nedborvindene, maa jeg ops^tte 

 Studiet af disse Forhold til en senere Lejlighed, ved hvilken 

 saratlige Stationers Nedber-Vindes Retning og Styrke ville blive 

 at undersoge. eller mit Arbejde fra 1871 at gjenoptage efter en 

 mere udstrakt Maalestok. 



