11 



videnskab, men Naturfilosofi. Der liar navnlig i Tyskland udvik- 

 let sig forskjellige Skoler, kvis Udgangspunkt og Laere ofte 

 staar i den skarpeste Modsaetning. Tal. gav en kort Fremstil- 

 ling af Weismanns og Nagelis Arvelighedstheorier og haavdede 

 ■disse Hypothesers dogmatiske Karakter. Den moderne Forsk- 

 ning fjerner sig mere og mere fra den oprindelige Darwiuske 

 Hypothese, der giver Tilfaeldet og de omgivende Medier en saa 

 stor Betydning, og som lader Nytteprincipet vaere fremtraedende. 

 Man erkjender nu mere og mere en indre, forudbestemt og be- 

 graenset Udyiklingslov. Tal. meddelte nogle nyere Iagttagelser 

 om Arveligheden og paaviste deres Betydning for Pathologi og 

 Hygiene. 



2. Lieblein fremviste nogle af ham i JSgypten kjebte 

 Papyrusfragmenter og forklarede. hvorledes ban bavde erhver- 

 Tet dem. 



3. F earn ley fremlagde og omtalte naarmere det fwrdig- 

 trykte Arbeide „Zonenbeobacbtungen der Sterne, zwiscben 64° 

 50' und 70° 10' nordlicher Declination auf der Stennvarte in 

 Christiania angestellt und im Auftrage des academiscben Collegi- 

 ums herausgegeben von C. Fearnley und H. Geelmuydeir. 



4. Y. Nielsen fremlagde til Trykniug en aktmaessig Af- 

 bandling om de diplomatiske Forbandliuger med England 1818 

 —19 og meddelte derbos nyere Oplysninger bovedsagelig cm 

 Aarsagerne til Stortbingets Oplosning i 1S36. 



19de Oktober. Historisk-filosofisk Klasse. 



1. Hertzberg dreftede Udtrykkene mundr, my n ding, 

 og mynda i de gammelnorske Love, benviste til beshegtede 

 danske og svenske Retsudtryk og paaviste, hvorledes Udviklingen 

 var gaaet ud fra et faelles Udgangspunkt, der betegnedes ved 

 iEgteraandens Bet til at „mynde" (erhverve) Hustruens Gods. 



2. Lieblein fremviste flere Fragmenter af koptiske Ma- 

 nuskripter, som ban bavde samlet under sit Ophold i ^Egypten, 

 ligesom ban ogsaa gjeugav Indboldet af nogle af disse: Over- 

 saettelse af Bibelafsnit og geistlige Taler. 



