7de December. 6te Faellesinede. 



1. Reusch holdt et Foredrag over Kjerulfs Betyduing 

 for Videnskaben. (Foredraget vil blive trykt i det Letterstedtske 

 Tidsskrift). 



2. G. Storm dvselede ved Oprindelsen til det eiendommelige 

 Forhold, at Finnerne i Finmarken betalte Skat til 3 Riger 

 (Rusland, Sverige og Norge), samt haevdede, at dette Forliold 

 gaar meget langt tilbage i Tiden, idet Spor deraf kan paavises 

 allerede i 9de Aarhundrede. 



3. Daae fremsatte ferst nogle Bemaerkninger om den 

 byzantiske Historie og Vaeringerne i estromersk Tjeneste, og 

 meddelte derpaa nogle Oplysninger om det engelske Element, 

 der fra det ellevte Aarhundrede optraeder iblandt dem. Dette 

 var siden det sextende Aarhundrede, da man ferst begyndte i 

 storre Udstrsekning at udgive og studere de byzantinske Kilder, 

 bleven fremhaevet formentlig langt over Fortjeneste. Han paa- 

 viste den mserkelige Taushed, som de hidtil bekjendte engelske 

 Kroniker efter Ordericus Vitalis iagttoge om sine Landsmamd, og 

 maatte anse det sandsynligt, at de Vaeringer, som i det tolvte 

 Aarh. og senere hos et Par Byzantinere, navnlig Kodinos, og hos 

 Villehardouin (om Begivenhederne 1203—1204) omtales som 

 Englsendere, i det hoieste have vaeret Efterkommere af de i det 

 lite Aarh. Udvandrede. Imidlertid var nan dog bleven op- 

 maerksom paa, at der i England existerede en utrykt Krenike, 

 der lovede Oplysninger om dette Emne, hvormed han endnu 

 ikke havde kunnet gjere sig bekjendt. Ogsaa for Skandinaver- 

 nes Vedkommende troede han det sandsynligst, at deresKontin- 

 gent til Vaeringekorpserne fuldt saa meget havde bestaaet i 

 nordiske Udvandreres Efterkommere som i direkte Udvandrede. 

 Han gav tilsidst en Udsigt over Varingernes lidet kjendte Hi- 

 storie efter 1204, ferst i Nicaea, dernaest i Constantinopel, hvor 

 det sidste Spor, han kjendte, var fra c. 1400. Men; hverken 

 for Norden eller England kunde der vaere Tale om nogen TJd- 

 vandring efter 1204. 



4. A. Getz fremviste en Mammuttand, fundet ved Hauge- 

 sseter ved Skjerva i Vaage under saadanne Omstamdigheder, at 



