56 



grafiska läget [échelons altitudinaux, Höhenglieder (Braun och Fur- 

 rer 1913 p. 13, Braun 1915 p. 45, Furrer 1914 p. 25)]. 



2) Underafdelningar, betingade af horisontella differenser i det 

 geografiska läget [Facies (Braun 1913 p. 86, Furrer 1914 p. 26) } 

 races régionales (Braun och Furrer 1913 p. 13, Braun 1915 p. 45), 

 geographische Varietäten (Warming och Gr^ebner 1915 p. 354)]. 



3) Underafdelningar, betingade af genomgående och konstanta 

 differenser i ståndortens karaktär [Substratvariationen (Braun 1913 

 p. 86, Furrer 1914 p. 26), Edaphische Varietäten (Warming och 

 GrtEbner 1915 p. 353, det där anförda exemplet med Fagetum 

 asperulosum och Fagetum myrtillosum dock helt olika associatio- 

 ner)]. 



4) Underafdelningar, betingade af smärre, mer eller mindre oregel- 

 bundna variationer i ståndortens karaktär eller af rena tillfälligheter 

 [Subtypen (Braun 1913 p. 86), variations biologiques (Braun och 

 Furrer 1913 p. 15), sous-associations (Braun 1915 p. 45), Neben- 

 typen (Rubel 1912 p. 93), Facies (Warming och Gr^ebner 1915 p. 

 354)]. 



5) Underafdelningar, betingade af periodiska växlingar i växt 

 täckets sammansättning. 



Om man jämför de i ofvanstående öfversikt citerade författarnas 

 terminologi, torde man icke kunna undgå ett mycket starkt intryck 

 af stor villervalla. Dess bättre torde emellertid hela denna mång- 

 fald af termer vara tämligen öfverflödig. Det torde väl nämligen 

 knappast medföra någon verklig olägenhet att för alla dessa typer 

 af associationsunderafdelningar använda en gemensam term, t. ex. 

 facies. Rent principiellt torde också ur strängt induktiv synpunkt 

 detta få anses vara det riktigaste, ty orsaken till beståndens olikhet 

 bör naturligtvis ej få influera på deras benämning, hvilken gifvetvis 

 i stället bör bestämmas blott af beståndens egen karaktär. Det torde 

 ej heller alltid vara så lätt alt vid en vegetationsbeskrifning afgöra, 

 med hvilket slag af facies man i h varje särskildt fall har att göra; 

 detta kan i många fall först säkert afgöras, när man får tillfälle att 

 i detalj granska en serie olika beståndsanalyser. Vid den prak- 

 tiska vegetationsbeskrifningen torde man sålunda mycket väl kunna 

 nöja sig med att kalla alla associationens underafdelningar facies; 

 vill man sedan vid materialets bearbetning skilja mellan de olika 

 typerna, hvilket ju understundom kan vara förmånligt, så möter ju 

 intet hinder att skilja mellan t. ex. höjdfacies, geografiska facies 

 etc. 



