rullstensgrus bestående stränder omöjliggöra hardt när på vissa om- 

 råden all Sälix- växtlighet öfverhufvud eller erbjuda i lyckligaste fall 

 för densamma tydligen vida mindre lämpliga lokaler än söderut. 



Men om också strändernas beskaffenhet härstädes är ägnad för- 

 svåra uppträdandet af Saliccs i allmänhet och särskildt de båda 

 nyssnämnda, mera fordrande arterna, så följer ju likväl icke med 

 nödvändighet däraf, att dessa senare måste vara fullständigt ute- 

 stängda. På flera ställen i Norra Finnskoga, t. ex. vid Höljes, 

 träffas dock smärre, lågt belägna strandpartier, som bilda underlag 

 för Salix-sam hällen af varierande sammansättning — hufvudsak- 

 ligen S. nigricans och S. lapponam; och där grusiga strandslutt- 

 ningar finnas, hysa dessa å sina mera högtbelägna och sålunda 

 mindre vattendränkta nivåer, om ock rätt sparsamt, de vanliga grå- 

 videna Salix caprect, S. cinerea och S. aurita äfvensom S. pentandra 

 och ibland äfven S. depressa. Det skulle ju därför mycket väl låta 

 länka sig, att åtminstone enstaka individ af S. daphnoides borde 

 kunna anträffas i sällskap med de nu uppräknade arterna och där 

 uthärda trots ståndortens mindre gynnsamma beskaffenhet. Så sy- 

 nes emellertid alldeles icke vara förhållandet. Vid intet enda till- 

 fälle har det lyckats mig härstädes upptäcka någon 5. daphnoides 

 hvarken 1910 eller det följande året, då jag ånyo besökte Norra 

 Finnskoga och där under några dagar ännu en gång granskade älf- 

 stränderna upp till Båtstad. Och så vidt jag genom förfrågningar 

 och efterforskningar på olika håll kunnat finna, har arten hittills 

 icke blifvit konstaterad växande härstädes. Skulle möjligen, när 

 allt kommer omkring, den verkliga och riktiga förklaringen till, atl 

 Salix daphnoides saknas i denna del af Klarälfsområdet, vara den, 

 att arten alls icke existerar i den inom Norge belägna dal- 

 gången och följaktligen aldrig inkommit till Värmland via Trysil- 

 älfven? 



För att vinna närmare klarhet härutinnan beslöt jag sommaren 

 1914, då jag genomreste Österdalen i Norge på väg till Fjällnäs i 

 Härjedalen, att från Elverum företaga en Sa/zx-exkursion till Trysil. . 

 Visserligen gaf Blytts »Norges Flora» mig ej någon speciell för- 

 hoppning, alt jag här skulle finna den ifrågavarande pilarten. Om 

 Salix daphnoides uppgifves i detta arbete, att den »förekommer ved 

 Bredden af vore större Elve i Landets sydostlige Dele, men ei alm.»; 

 inga af de därpå uppräknade lokalerna eller områdena tillhöra dock 

 Trysildalen. Då den emellertid enligt Blytt är funnen i »övre 

 Rendalen », som ligger omkring 5 mil väster om Trysil, och i Öster- 



