nyttjande av dessa högre enheter kan ernå en vida ö f ver skådli gare- 

 framställning av vegetationens fysiognomiska hufvudtyper (jfr. Rubel 

 1912 p. 94—95). 



Betraktar man närmare de i ett områdes vegetation ingående 

 associationerna, finner man snart, att de ej hlott kunna ordnas i 

 rent abstrakta fysiognomiskt-systematiska grupper (formationer etc), 

 utan att de äfven i naturen kunna bilda mer eller mindre tydliga 

 sammanslutningar på samma sätt, som de enskilda växtindividen 

 sammansluta sig till associationer. Dessa »associationer af associa- 

 tioner» vill jag dela i tvenne hufvudtyper, associations- och forma- 

 tionskomplex. 



Associationskomplex. 



Associationskomplex är en i naturen uppträdande sam- 

 manslutning af flera till en och samma formation hörande 

 associationer till en fysiog nomisk enhet. 



Associationskomplexet torde hittills hos de flesta författare ha 

 gått under namn af formation. Fasthåller man vid formationsbe- 

 greppets karaktär af strängt abstrakt systematiskt begrepp, måste 

 man emellertid noga skilja mellan formationen som begrepp och 

 ett till formationen hörande växtsamhälle, det må nu vara samman- 

 satt af en eller af flera associationer. I praktiken torde nog asso- 

 ciationskomplexen lämpligast kunna betecknas med de resp. forma- 

 tionernas namn. Tänka vi oss t. ex. en rished af den vanliga 

 skärgårdstypen, sammansatt af de båda associationerna Calluna- 

 association och Zs/npe/rum-assoeiation, så måste vi beteckna den som 

 ett associationskomplex, tillhörande formationen rished, eller med 

 andra ord helt enkelt en rished, hvars karaktär närmare kan be 

 stämmas genom uppgifvande af de i densamma ingående associa- 

 tionerna. Många författare skulle nog anse detta fall som blott en 

 association med olika facies. Som jag förut framhållit, är det ju 

 strängt taget en smaksak eller rättare en praktisk fråga, hur trångt 

 man vill begränsa sina associationer, men i detta fall torde det väl 

 obetingat vara det mest praktiska att behandla det hela som ett 

 associationskomplex av två associationer. 



H. Jönsson (1912) har vid behandlingen av Islands hafsalgvegeta- 

 tion använt sig af termen »community» för att beteckna i naturen upp- 

 trädande sammanslutningar af fysiognomiskt närbesläktade associa- 



