141 



Finnas herbarieexemplar af Scolopendrium från 

 Stora Karlsö? 



I denna tidskrifts 2:a häfte för i år förekommer en notis »Angående 

 Scolopendriums förekomst på Stora Karlsö» af H. V. Rosendahl, hvari 

 uppmärksamhet fästes på ett i Riksmuseets herbarium befintligt exemplar 

 med etiketten: »Scolopendrium Phyllitis. Stora Karlsö, Westöö». Vid 

 första blicken på denna afskrift af etiketten förvånades jag öfver stili- 

 seringen. Ty O. A. Westöö plägade alltid utsätta förnamn eller initialer 

 därtill och, något som i hans yngre dagar ej var genomgående bruk, 

 alltid utsätta årtal, månad och datum på sina etiketter. De till flera 

 tusental uppgående etiketter, hvilka finnas i hans herbarium i Visby 

 läroverksmuseum, visa, att han alltid var noggrann i detta afseende, och. 

 man kan med ledning af dem ganska väl följa hans botaniska resor 

 på Gottland. 



För att se, hur med saken förhöll sig, beredde jag mig denna höst 

 tillfälle att granska nämnda herbarieexemplar. De något rundade bok- 

 stäfverna påminna ju vid flyktigt påseende litet om Westöös handstil. 

 Men vid detaljerad granskning finner man, att hvarje bokstaf lämnar 

 bevis mot det gjorda antagandet. Med visshet kan sägas, att etiketten 

 icke är skrifven af Westöö. Till affattningen liknande etiketter finnas i 

 mängd, och det är ej svårt att förstå, hur de uppkommit. Westöö 

 sände i synnerhet i början af 1850-talet mängder af växter till Uppsala 

 och inlät sig i byte äfven på andra håll. Ofta kunde han sända rikt 

 belagda ark eller buntar af sådana. Då växterna sedan utplockades till 

 sflera men magrare herbarieexemplar, måste nya etiketter skrifvas. Ofta 

 blefvo dessa ännu ofullständigare, i det att ingen annan lokaluppgift än 

 »Gotland» utsattes. Så gick det också med växter från P. C. Afzelius 

 m. fl., som botaniserade på ön. 



Några ord om växtens förekomst må också bifogas. Hade Westöö 

 tverkligen funnit Scolopendrium på Stora Karlsö, skulle han icke under- 

 låtit att behålla exemplar däraf i sitt eget herbarium, och fyndet skulle 

 blifvit bekant på flera sätt. Sista gången han botaniserade på St. Karlsö, 

 torde ha varit 2s /i 1866, således tre år innan Eisen och Stuxberg >ut- 

 gåfvo sin förteckning öfver Gottlands flora, hvari äfven Westöös bota- 

 niska fynd inflöto. Däremot botaniserade han på Lilla Karlsö så sent 

 som 21 /7 1874, hvarför det ju är möjligt, att omskrifva herbarieexemplar 

 härleder sig . från den tiden. Men mycket sannolikare är, att det daterar 

 sig från någon af de tidigare resorna, 1843 (19—21 juli) eller på 1850- 

 italet (1852, 1855, 1858). Det sista är sannolikast af det skälet, att han 

 vid den tiden korresponderade med E. Fries förutom en del yngre Upp- 

 salabotanister. , . 



Allt detta är emellertid oväsentligt i jämförelse med frågan, om växten 

 verkligen är bofast på den omnämnda lokalen. Därom erhålles upplys- 

 ning i boken: »Stora Karlsö. En bok om hafvets fåglar.» Dess författare 

 Bengt Berg och sedan äfven W. Wöhler ha under mycket besvärliga 

 omständigheter, nämligen hängande i en lina utanför grottmynningen, 



