4 



YNGVAR NIELSEN. 



[No. 2. 



tilegne sig en Forstaaelse af dens virkelige Karakter som et 

 internationalt diplomatisk Anliggende, hvori der maatte tages 

 Hensyn til helt andre Magter end alene de tre nordiske Kiger. 

 Der har udviklet sig en traditionel Misforstaaelse, som ferst har 

 rammet den store Mands Minde, der ved sin personlige Ledelse 

 af denne Sag har indlagt sig de sterste Fortjenester af Norge, - 

 og som derefter har vendt sig mod den Forskning, der i de sidste 

 tyve Aar har segt at forklare Begivenhederne og deres virkelige 

 Sammenhseng ud af de eneste Kilder, som her kunne have Gyl- 

 dighed, nemlig Kjendsgjerningerne og Aktstykkerne, i Belysning 

 af Tidens politiske Situation. Her gjaelder det imidlertid alene 

 om at give Tid, og forelebig at arbeide for at fremlaegge saa 

 meget som muligt af authentisk Stof. Jo mere der kan komme 

 for Dagen af de diplomatiske Aktstykker, der vedkomme Op- 

 gjeret mellem Norge og Danmark, desto bedre vil det vise sig, 

 at den Forskning, som i vore Dage har stillet sig den Opgave 

 at blotte Grundlosheden i de gjaengse norske Misforstaaelser, der 

 navnlig skjed en rig Vaext i 1821, er bygget paa en fuldstaendig 

 Upartiskhed, - at den er fri for enhver Tendens, og at dens 

 eneste Maal er at finde Sandheden. Ligeledes vil det, eftersom 

 Materialet voxer, stedse klarere fremgaa, at den Betragtning af 

 Forholdene, som denne Forskning tidlig har fremholdt, er den 

 ene rigtige. For Eftertiden ber alene den groveste Uvidenhed 

 eller den rene Uvillighed til at beie sig for de sikre Facta 

 kunne fastholde de gamle Fabler. 



Det var saa sent som i 1868, der ferst af en svensk Histo- 

 riker spredtes noget klarere Lys over disse Forhold. I ctette 

 Aar udgav J. A. C. EelUtenius det tiende Bind af Schinhls 

 Minnen, hvori han viede et eget Kapitel til en korrekt Frem- 

 stilling af Opgjerssagen. Fra Norge fremkom det forsteBidrag 

 til dens rigtige Vurdering i 1871, med Statsraad J. H. r<& 

 efierladte Optegnelser. I 1876 udgav jeg Statsraad P. Chr. Sohts 

 efterladte Opteymlser, hvori ogsaa Opgjerssagen omhandledes ; H 

 feiede dertil som Bilag en Del af de samtidige Aktstykker. En 

 Del Oplysninger Andes ogsaa i det samme Aar udkomne andet 

 Bind af Grev Engestroms Minnen. Videre er Opgjerssagen frem- 



