1889.] DE GAMLE LOVES MTNDING. 13 



til det af manden givne vederlag; thi derstaar i saa faldmed 

 udtrykkelige ord, at det er mo ens og en kens gods, som 

 skal vsere gjenstand for overleverelsen. 



Paus, der undgaar dette skjser, stoder imidlertid selv paa 

 et andet. Ordet „mynda u forekommer nemlig paa endnu et 

 sted i en norsk lovtext, Frost. XI 4, og her passer hans 

 overssettelse fra Gul.loven „at give saameget i tilgift, som 

 hustruens gods belober sig til" aldeles ikke. Der er paa det 

 citerede sted udtrykkeligt tale om visse bestanddele af hustruens 

 medgift — ikkehendes af manden ndredede „livgeding u eller 

 „mundr", men om hendes hjemmefra medbragte gods, og herom 

 siges det, at de „ero metnir ok myndir i hendr jieim er konu 

 faer", altsaa overdragne til gegtemanden. Pans — og de, der 

 med ham ere enige — nodes derfor her til at vende betydningen 

 af „mynda u helt om, og han overssetter : „vurderede og givne 

 den 1 i hsender, som konen faar, til hjemgiffc med konen. u 

 „Mynda u skulde saaledes her ikke betyde at opveie ved hjselp 

 af mundr, men omvendt „give som medgift", ikke, som 1 

 Gul.loven overdrage til hustruen, men overdrage til segte- 

 manden. Paus kommer altsaa i denne forbindelse enten til 

 en lignende selvmodsigelse af den, Brandt ved tolkningen af 

 GtoL kap. 64 falder i, eUer han maa taenke sig „mynda K i Frost. 

 XI 4 brugt abusivt om overdragelse af hjemmegiften, uagtet 

 ordet egentlig betegnede den i modsat retning gaaende over- 

 dragelse af mundr. Derimod kan det ikke nsegtes, at Fritzners 

 °g Brandts overssettelse af „mynda u med at „overlevere", give 

 iWe" vilde passe fortraffeligt paa dette sted i Frost. loven, 

 °g det turde vel ogsaa netop vsere hensynet hertil, som har 

 testemt deres opfattelse af ordet. Herom erdog blot atsige, 

 *t om Paus's forstaaelse deraf vanskelig lader sig forene med 

 FrosUoven, lader de to sidstnaevntes sig endnu mindre forene 

 *ed GuUoven, og der opstaar derfor grundet tvivl om, hvorvidt 

 n °gen af dem kan have fuld ret. 



Den omstamdighed, at saavel Gul.loven som Frost.loven 



