£6 EBBE HERTZBEB&. [No. 3. 



intet hyppigt forekommende. Men til gjengjaeld bruges ogsaa 

 det just om aegteskabs- og familieforholdene. Af de 4 steder, 

 som Vigfusson i sin ordbog anforer for ordets forekomst, siger 

 paa det ene 1 en hustru i mandens fravaer om sig selv og sine 

 husfaeller: „nu mun f>at sannast, at ver erum forystulaus, f>egar 

 bondi er ekki heima. u Denne yttring er saa meget mere 

 oplysende, som den tydelig viser, at ordet her bruges med en 

 vis overdrivelse, og at dets egentlige benyttelse er engere, 

 altsaa indskramket til det tilfaelde, at husbonden ikke alene 

 ved et kortere fravaer, men ved dod eljer anden varigere 

 hindring er ude af stand til at tage sig af sine. Det samme 

 fremgaar af et andet sagacitat, 2 hvor sonnerne af en draebt 

 mand, da de bebreides endnu intet at have foretaget for at 

 hsevne faderen, svare „at f>eir hafa verit ungir til hefndar at 

 leita ok forystulausir ; kvadust hvarki kunna rad gera fyrir 

 ser ne oSrum." I Baerings saga, 8 der horer til den kreds af 

 ridderromaner, som antages oversatte i Norge selv, siger en 

 enke til helten i fortsellingen : „£>u inn veni madr, skalltu 

 vera minn; fyrirf>vi at ek em mi forystulaus." Endeligneder 

 det i Vatnsdo-la saga : 4 „eigi eru f>eir forystulausir, er f>u & 

 fyrirmaftr, sakir araedis ok karlmennsku, ok betr er f>a sed 

 fyrir kosti systur minnar at pu fair hennar, en vikingar & 

 hana at herfangi". Ogsaa her tamkes der saaledes ved brugen 

 af ordet nsermest paa den forsorgelse, jegteskabet medftrer. 

 „Forystulauss" er dannet af „forysta", der efter sin afledning, 

 eg. „for— vista", af „vesa (= vera) fyrir", staa i spidsen for. 

 lede, egentlig betyder „headship, leadership" (Vigfason) og 

 dernaest „styrelse af, omsorg for noget", som er Friti*** 

 anforsel; 6 anvendt paa aegtemandens husbondskab ligeoverfor 



Uroplaugarsona saga, (Kjebenhavn 1847) p. 32. 

 Laxdo-la saga (Hafnise 1826) p. 260. 

 Fornsegur Su&rlanda p. 115. 

 Vigfasson og Mobius, Fornsegur, p. 8. 

 Sikkrest fremgaar betydningen af forysta ved en sammen 

 den svenske form „forvist" i Ostgotalagens Drapab. 6, 

 vipsBrvist" betegner tre nuancer af ideel 



