DE G-AltLE LOVES MTNDING. 



en saadan svsekkelse i segtemandens seldre stilling tor der, 

 som snart skal vises, ogsaa vsere andre opfordringer tilstede. 



Disse opfordringer staa i nser forbindelse med sporgs- 

 maalet om indholdet af den ved ordet „mynding u betegnede 

 retsadkomst. Hvad var det overhovedet for berettigelse, 

 manden ved at mynde hustruens gods erholdt i henseende til 

 dette? Ifolge de danske love er det selvsagt, at han blev 

 eier af det myndede. De norske lovsteder sige herom intet 

 bestemt; men ogsaa deres udtryksmaade synes dog noiere 

 beseet at yde adskillig veiledning. Gul. kap. 54 begynder 

 med at faetssette, at den „gave u , hustruen modtager (af manden, 

 selve hendes „mundr u nemlig), skal vaere hende „heimil", 

 nvorledes end deres skilsmisse bliver. Nu kan vistnok ud- 

 trykket „beimill u , d. e. hjemlet, binges til at betegne den 

 hide, retslige tilsikkrelse af forskjellige rettigheder. Gul. 

 kap. 72 f. ex. anvender det om leilsendingens ret til at sidde 

 sin leietid paa gaarden, og Bjark. kap. 169 lader befragteren 

 af fartoi „eiga far sittheimilt". Borg.lovens kristenret I kap. 

 12 brnger talemaaden „leyfa til beimils" i betydningen give 

 en gyldig tilladelse, og i Landsl. VII 57 siges den fattige 

 vagabond til en vis tid om aftenen at skulle have „hus beimil u 

 a - e. ret til busly. 1 Men fortrinsvis er det dog eiendoms- 

 hjemmel, om bvilket ordet bruges. Saaledes: seba til beimils, 

 Gul. kap 276; kaupast beimilu vio, Byl. VII 6; eiga iord 

 beimila, Frost. Xn 4; sva heimil sem ooal hans, Frost. XII 

 2 ; hafi at heimulu, Landsl. VII 55. Paa samme maade beteg- 

 hfir snbstantivet „heimild" dels hjemmel til at bruge en gaard 

 8 °m leilaending (Gul. kap. 77; Frost. XII 8; XIII 26; XIV 3) 

 ell er til at benytte en leiet trail (Gul. kap. 69), dels og for- 

 ^mmelig hjemmel for eiendomsret (Gul. kap. 254; Frost V 

 41 ■ XD 6, 8; (jf r . X 25); Bjark. kap. 110—11). Jeg citerer 



r foi trinsvis de geldre love, idet der er enkelte tegn til, at 

 en *is slappelse i brugen af disse ord efterhaanden er ind- 

 I henseende til formuesforholdene mellem segtefolk 



, ^ tr - Oul. kap. 100. 



e f - ex. en retterbod i Norges g. love lste bind p. 446 (kap. 3). 



