24 EBBE HEBTZBEBG. [No. 3. 



siger Frost. XI 16, at „allt skal vera heimilt i heimanfylgiu", 

 hvilket if0lge Frost.lovens hele aegteskabsokonomi maa for- 

 staaes derhen, at medgiffcen fra dennes udreders side skal 

 hjemles hustraen til uanfaegtet eiendom. Paa lignende maade 

 maa det f0lgelig ogsaa opfattes, naar de nys anf0rte begyn- 

 delsesord i Gul. kap. 54 bestemme, at den „giof u (d. e. nmndr), 

 som gaves til hende (ved brylluppet), skal vssre ,,konoheimil u ; 

 ogsaa den skal altsaa forblive hendes ssereie. 1 Men tor vi 

 saaledes gaa ud fra, at i segteskabsmaterien ordet „heimill u 

 nsermest leder tanken hen paa eiendomshjemmel, medens der 

 i tilfaelde maatte foreligge sserskilte grunde for at forstaa det 

 anderledes, kan jeg ikke komme til andet resultat, end at 

 naar det samme Gul. kap. 54 et par linier nedenfor det nys 

 omtalte „heimil u atter bruger dette udtryk, men dennegang 

 om den saakaldte „mynding", maa dermed menes, at ogsaa 

 denne foradsatte hjemmel til eiendom, — en forstaaelse, 

 som man da ogsaa hidtil altid har underlagt disse ord: „myn- 

 ding seal vid ollum lutum heimil vera". Forskjellen er blot 

 den, at jeg i henhold til den danske sprogbrug opfatter det 

 myndede gods som hjemlet manden, ikke hustruen. Bigtig* 

 heden af denne fortolkning finder jeg bestyrket ved Frost 

 XI 4. Dette kapitel siger forst om segtemandens ret til visse 

 svigagtigt medbragte bestanddele af (en mos) hjemmegift: 

 „f>a a hann |>a iafnheimila sem faoir ok modir (d. e. m0 eDS 

 forseldre) letih eiman fylgia". Her heder det altsaa udtryk- 

 keligt, at hustraens medbragte gods skulde vsere manden 

 „heimilt". Lsengere nede i samme kapitel gjentages dette 

 endnu mere karakteristisk i anledning af enkes giftermaal- 

 „I>a a hann £at iafnheimilt sem f>at er eckian atti", ligefreff 

 oversat: „da eier han det med samme hjemmel som (han eier) 

 det gods, enken (virkelig) eiede". Ikke alene have vi ldenJ* 

 ssetning atter ordet „heimilt" bragt om segtemandens ret ^ 

 hustraens gods, men verbet „eiga u benyttes i samme aan e- 

 drset om mandens nuvserende og hustraens tidligere re 



