44 EBBE HERTZBEB.Gr. [No. 3. 



vede guld 1 . Med andre ord, saavel medgifbens deling som 

 bestanddelene af det gjennem delingen dannede sajreie for 

 hustrnen var i Skaane og i Ostgotaland vassentlig overens- 

 sternmende ; thi at sengklseder og trselle ere forsvundne fra 

 Skaanelagens ssereie kan i betragtning af trseldommens affca- 

 gende rolle i sarnfundslivet og fselligets samtidige, strengere 

 gjennemforelse ikke Isegges sserlig vsegt paa. Sporgsmaalet 

 bliver da ogsaa for Danmarks vedk., naar og ved hvilken 

 foranledning denne spaltning af medgifteri har fundet sted. 

 Er den fremkommen i den hensigt at lsegge noget af det tid- 

 ligere ssereie til fselliget eller omvendt i den hensigt til for- 

 del for hustraen at stifte et ssereie af gods, som ellers udelt 

 vilde vsere blevet segtemandens ? Jeg mener, at den uomtvi- 

 stelige parallelisme mellem de danske loves, sserlig Skaanela- 

 gens, og Ostgotalagens ordning maa lede til den antagelse, 

 at ogsaa udviklingen henimod denne i det store taget fselles 

 ordning har vseret den samme. Saameget mere tror jeg at 

 burde fastholde denne opfatning, som de ovenfor fremforte 

 bemserkxringer om ssereiets uforeneligked med hedenskabets 

 hele syn paa kvindens retslige stilling selvfolgelig have den 

 samme oprindelige gyldighed for Danmarks som for de nord- 

 ligere nabolandes vedk. Til de her anforte, middelbare slut- 

 ninger knytter sig derimod som direkte spor alene den om- 

 talte benyttelse af ordene „myndse K og „myndseng". D isse 

 gamle udtryk have intet med fselliget at gjore. Som ovenfor 

 paapeget, betegne de en overforelse af en del af hustruens 

 ssereie i mandens ssreie. Men i kraft af hvilket retsprincip 

 skulde en saadan overforelse fra forst af vsere indfort? E» 

 arveret til fordel for manden eller overhovedet segtefa?llem 

 imellem er ellers i den aeldste nordiske retsforfatning rold- 

 kommen ukjendt. Det var forst ad fselligets vei, at en in " 

 byrdes rettighed opstod, der vistnok i de gamle love selv 

 dels bensevnes arv 2 , men som i virkeligheden havde hensyn 

 til den proportionsvise udskiftning af fselliget og 



1 Skaanel. II 2. 



2 Se f. ex. Ostgotal. Giptob. kap. 7 og 16. 



