EBBE HERTZBERG. 



kraft af arv gik over til at blive, eiendomsberettiget til det 

 myndede gods, et fuldgodt vidnesbyrd om, at det heller ikke 

 for bornenes moder havde udgjort noget legalt ssereie. Om- 

 vendt flyder det ligeledes som konsekvents af den samme 

 bestemmelse, at det ved mandens dod for hende ikke var 

 hnstruen, der kom i besiddelse af myndingen, men at denne 

 indgik som led i bornenes ovrige fadersarv. 



Fra det saaledes skitserede udgangspunkt, der tor sluttes 

 i de store trsek at have v^ret feelles for alle tre lande, fjer- 

 nede disse sig i samme retning, omend ad noget ulige veie. 

 Det var paa den ene side indforelsen af hustruens ssereie, paa 

 den anden side den udvidede, skjont fremdeles kun undtagel- 

 sesvis indtraedende adgang for kvinden til at arve, hvorved 

 sendringerne blev fremtvungne, idet hver enkelt af disse 

 maader at tilerkjende kvinderne retsevne paa nodvendigvis 

 maatte ove gjensidig indflydelse paa hinandens videre udvik- 

 ling. Omvendt behovedes der for mandens vedk. ikke md- 

 forelsen af noget nyt princip; thi bans ..alteie" var jo allerede 

 tidligere bans „s£ereie" og vedblev at vsere dette i den ud- 

 strsekning, som biistruens gods ikke unddroges derfra. Dets 

 oprindelige, dominerende karakter gjorde sig ogsaa fremdeles 

 gjaeldende i flere anvendelser, bvilke i modssetning dertil specielt 

 lod hustruens SEereie fremtede som det paa engang udprseget 

 privilegerede, sekundsere og accessoriske, og da derfor fa-lliget 

 kom til som den tredie form for den segteskabelige formuesord- 

 ning, fandt det i de faktisk berskende anskuelser paa dette om- 

 raade en saameget gunstigere jordbund for sin omdannelse 

 mandens alteie til fselleseie, som det for befolkningens store 

 flertal boist ubekvemme ssereie ikke bavde erboldt tilstrsek te ^ 

 tid til praktisk at afiode sine samtlige iboende folgessetnwg* 



Det af landene, bvori ssereiet -skarpest uddannedes, 

 at have vasret Norge. Her blev derfor paa den ene 

 fselliget modtaget som en indrommelse til jegtemanden. ^ 

 ved hans stiUing inden fegteskabet, der ved stereiet var 

 vanskeliggjort. atter paa en vis maade rebabiliteredes. 1 

 den anden side fastholdt man ogsaa i det lsengste myn< .» r- 



