15 



Broch vendte i 1830 tilbage til Christianssand, hvor 

 han indsattes paa Kathedralskolen; men i 1833, to Aar 

 fer han underkastede sig Examen Artium, kom han igjen 

 til Christiania, idet han overflyttedes til Mellers Institut. 

 Og under denne sin Skolegang fortsatte han ivrigt sine 

 Studier i den heiere Mathematik, tildels — som Abel fer 

 ham — under Veiledning af Lektor Holmboe. 



Broch kom nu frem til Universitetet, 1835, og som en 

 flink Student; det var ikke udelukkende Mathematikeren, 

 der boede i ham. Men ogsaa noget andet kom snart til- 

 syne end disse Interesser for et Yndlingsfag,- og det var 

 nans Virksomhedstrang, Trangen til at styre og ordne; 

 man sporede den vordende Handlingens Mand. 



Men man ser tillige, under Tidens Brydninger, til 

 hvilken Kant han drages. Heftige Eivninger fandt Sted 

 inden Studenterverdenen, Striden mellem det Wergelandske 

 og det Welhavenske Parti, mellem Samfundet og Forbundet. 

 Og som Monrad og Sexe stilte han sig paa det ferstes Side. 



Staerkest droges han dog mod de mathematiske Studier; 

 for dem var hans Evner bleven udviklet fra den tidligste 

 Tid, og han havde erhvervet sig et stort, begyndende Fond 

 af Kundskab. Alt tydede altsaa paa, at det var Viden- 

 skaben, han vilde vie sine Hovedinteresser og sin aldrig 

 svigtende Energi, saerlig Mathematikens Studium med dens 

 tilgraendsende Fag, Fysiken og Mekaniken. 



Han tog sin anden Examen med Udmaerkelse, men 

 va lgte sig intet Bredstudium. Det eneste af denne Art, 

 der dengang aabnede Adgang ved Universitetet til videre- 

 gaaende Indsigter i de mathematiske og fysiske Discipliner, 

 en d man kunde medbringe fra Skolen og fra Examen 

 Philosophicum, det var Bergstudiet. Og tarveligt nok var 

 det , hvad der herved vandtes. Den Vei var det ogsaa, 

 som mange af os gik, med disse Interesser. Jeg naevner 

 ^lig Ungdomsvennen Sexe, denne evnerige Taenker, for 



