91 



Floristiska anteckningar från trakten kring Torne träsk 

 och ett par platser i Norges Nordland. 



Publicerandet af följande växtlokaler från Torne-träsk-området sker 

 närmast med tanke på Nils Sylvéns uppsats i Sv. Bot. Tidskrift Bd. 8, 

 H. 1 (1914), till hvilken föreliggande förteckning, i livad den berör Torne 

 träsk, endast är att anse som ett supplement. I Sylvéns uppsats finner 

 man förteckning på den litteratur, som kommit till stånd öfver Torne- 

 träskfloran efter riksgränsbanans byggnad; och han påpekar, att vår 

 kännedom om denna i hög grad ökats genom järnvägens öppnande. 



Sålunda utgöra nu områdena kring Torne träsk och Kiruna kanske 

 de bäst undersökta, floristiskt sedt, i Lappland. Emellertid är nu fara 

 för handen, att genom de omotiverade nationalparksdekreten floristens — 

 jämväl växtbiologehs och växtfj^siologens — arbete för framtiden kom- 

 mer att hindras vid Torne träsk. Framför allt är att befara, att de för 

 kännedomen om vårt lands flora så viktiga artlistorna komma att blifva 

 sparsamma, för så vidt det gäller trakten kring Torne träsk; detta är 

 hufvudskälet till, att jag publicerar föreliggande fragmentariska anteck- 

 ningar, hvilka i regel kommit till stånd rent tillfälligtvis, i det jag haft 

 uppmärksamheten riktad på andra botaniska förhållanden; i någon mån 

 torde de dock komplettera de förut befintliga uppgifterna. Mina iakt- 

 tagelser datera sig från åren 1909, 1910 och 1912, särskildt från mina 

 besök vid Torne träsk under det sistnämnda. 



* 



Under ganska egendomliga förhållanden har frågan om den roll, de 

 kulturtransporterade arterna spela i områdets växtformationer, fått ett 

 allmänt intresse. Belj^sande i denna punkt är det nuvarande tillståndet 

 å den gamla materiaLvägen mellan Abiskojokk och Björkliden. — Sondén 

 (Ant. om floran inom Tornejaureområdet, Sv. Bot. Tidskr. 1907) upptager 

 för denna, 6 år efter banbyggnaden, ett betydligt antal »ruderat»-arter — 

 en hel del af dessa naturligtvis blott uppträdande i enstaka exemplar — 

 men efter ytterligare 6 år har vegetationen här nästan återtagit sin ur- 

 sprungliga karaktär, och knappt ett hälft dussin anthropokora arter finnas 

 kvar i nämnvärd individrikedom; jag har af antydd anledning nedan 

 medtagit dessa, trots de förut äro kända för lokalen. — I detta sam- 

 manhang är att nämna, att jag här, liksom förut, om arter af ifråga- 

 varande natur användt beteckningen anthropokor, i stället för den 

 äldre, på grund af mångtydigheten fullkomligt intetsägande »ruderat» 

 (jmfr. H. G. Simmons' utredning: Om hemerofila växter, Bot. Not. 1910). 



* * 

 * 



I anslutning till de knapphändiga anteckningarna från Torne Lapp- 

 mark framlägger jag här några artlistor från Norges Nordlands amt. 

 De härstamma dels från Andön, den nordyttersta af Lofotenöarna, 69^ 



