120 



uppger Gunnar Andersson — efter meddelanden lämnade af E. J. 

 S. Linnarsson — gråalen på tal om detta område endast från 

 Forsvik i Undenäs (äfven Bottensjön vid Rödesund). Rudberg 

 nämner 1902 dessutom Tived, men utan att uppgifva någon viss 

 lokal. Enligt mina iakttagelser finnes gråalen inom Undenäs ej 

 sällsynt utmed Vettern, hvarest jag iakttagit den i mer och mindre 

 kraftiga bestånd vid Igelbäcken, Glättenäs, Sörhamn, Bocksjö, Gran- 

 vik, Bölet, Perstorp och Rissnäset (se kartan 1); särskildt vid Glätte- 

 näs och Sörhamn uppträder den tämligen rikligt i små täta, dunge- 

 artade bestånd å ängsmarker bakom den egentliga strandlinjen, vid 

 Perstorp och Rissnäset åter växer den mera som enstaka buskar 

 uteslutande å själfva stranden i vattnets omedelbara närhet. I de 

 inre delarne af samma socken, däremot synes gråalen nästan full- 

 ständigt saknas. Några få individ, som växa å Vikens strand vid 

 Lilla Björstorp, äro högst sannolikt planterade. Emellertid kan intet 

 tvifvel råda därom, att tvenne omkring 20 — 25 år gamla gråalar, 

 som förtiden sommar visades mig i en hage väster om landsvägen 

 nära gården Fäbrona, äro fullt vilda. I Tived har jag sett gråal 

 blott en gång, nämligen vid Bosjötorp, hvarest den 1913 förekom 

 i ett 20-tal buskar och smärre träd å en liten kulle nära Bosjön. 

 Riktigt väl synes gråalen trifvas endast utmed Vettern, hvarest den 

 dock på grund af den starkt kuperade terrängens beskalTenhet blott 

 långsamt förmår öka sitt utbredningsområde. Vid Bosjötorp funnos 

 visserligen talrika ungplantor, men de äldre individen företedde 

 med sina många döda grenar tydliga tecken till vantrefnad, hvilket 

 möjligen hade sin orsak i lokalens beskaffenhet; äfven de båda 

 alarne vid Fäbrona hade erhållit en mindre förmånlig, synbarligen 

 alltför torr växtplats, och trots att fruktställningar utbildats under 

 de föregående åren kunde här inga ungplantor uppletas. — Grå- 

 alens ringa utbredning och sparsamma förekomst i nordöstra Väster- 

 götland liksom i södra Nerike, jämförd med dess relativt stora fre- 

 kvens längre söderut ända till gränsen mot Småland, ådagalägger 

 tydligt, att Tiveden en gång måste ha utgjort ett kraftigt hinder för 

 gråalen vid dess framryckning i sydlig riktning. 



Vidare är i detta sammanhang att omnämna en märklig före- 

 komst af bok (Fagus siluatica) i Undenäs. Ungefär 4 kilometer 

 nordväst om Undenäs kyrka å en skogklädd, tämligen hög ås 

 ligger en gård, som heter Hovet, hvarifrån man har en präktig 

 utsikt öfver den omgifvande, äkta nordiskt natursköna trakten. 

 Här residerade en gång en naturhg dotter till konung Erik xiv. 



