315 



tjäna (jfr Ascherson und GRiEBNER, Synopsis der Mitteleuropäischen 

 Flora, Leipzig, 1912), hvarvid dock må beaktas, att de ofta öfvergå 

 i hvarandra. 



I. Slutsegment nästan lika breda som långa. 

 1. Slutsegment i spetsen afrundade. 



Var. Brunfelsii Heufler (fig. 4, a). Blad 6—10 cm långa med ovalt 

 triangulär, tre gånger pardelad skifva och nästan rätvinkligt ut- 

 gående, rutformigt ovala, mot spetsen fint naggade — sågade slut- 

 segment. 



Flerestädes fr. Jämtland (Offerdal; S. Almquist 1873) och Härje- 

 dalen (Ulfsberget; C. M. Nyman) till Skåne. 



Var. calcareum Becker (Bidrag II, Sv. B. T. 1913, p. 277, fig. 1). 

 Blad intill 5 cm långa med hel eller 2 — 3-delad skifva och rundadt 

 hj ärtlika— njurlika segment. 



Södermanland: Wagnhärad, St. Lundby (E. A. Gillberg 1869). 



Var. macrophyllum Wallr. (fig. 4, b). Skuggform med enkelt — dub- 

 belt pardelad skifva och bredt ovala, intill 1 cm långa och nästan 

 lika breda slutsegment med fåtaliga, korta sori. 



Gotland: Torsborgen på klipporna vid Djäfvulshålet (E. Nord- 

 ström 1892). 



Var. Matthioli Heufler. Liknar var. Brunfelsii, men har nästan 

 helbräddade slutsegment. 



Gotland: Visby (K. Johansson 1891). 



2. Slutsegment i spetsen tvära. 



Var. brevifolium Heufler. Slutsegment bredt kilformiga och i främre 

 delen kamlikt sågade. 



Gotland: Visby (E. Nordström 1892). 



II. Slutsegment minst IV2 gång så långa som breda. 

 1. Primärsegment glest ställda. 



Var. pseudo-germanicum Heufler (fig. 4 c). Blad intill 10 cm långa, 

 dubbelt pardelade med ofta oregelbundet 2 — 3-flikiga, från utdraget 

 kilformig bas smalt rombiska — kilformiga slutsegment, som framtill 

 äga långa, smala sågtänder. — Liknar A. germanicum, från hvilken 

 den afviker genom endast vid basen (ej upp till midten) bruna blad- 

 skaft, skifvans rikare segmentering och i kanten fransadt indusium. 



Gestrikland: Gefle, Gråberget (C. och R. Hartman 1844; S. Alm- 

 quist 1872). 



