Svensk Botanisk Tidskrift. 1916. Bd 10, h. 3. 



OM DEN EKOLOGISKA VÄXTGEOGRAFIENS 



ENHETER 



AF 



GUNNAR SAMUELSSON 



Som bekant har den yäxtgeografiska nomenklaturen under der 

 senare åren diskuterats mycket lifligt. Den har ju t. o. m. ansetts 

 vara af så stor betydelse, att den varit föremål för öfverläggning 

 och preliminära beslut på den senaste internationella botanistkon- 

 gressen (i Brussei 1910). Af denna uttalades också en önskan, att 

 hvarje författare, som sysslar med ekologisk växtgeografi, måtte i 

 korthet klargöra sin ställning till hithörande principfrågor. Själf 

 har jag också sökt skaffa mig en så klar ställning som möjligt till 

 dessa och hade också nedskrifvit några synpunkter, som jag ur- 

 sprungligen tänkt låta inflyta som ett inledningskapitel i ett snart 

 utkommande större arbete öfver vegetationen i Dalarnes fjälltrakter. 

 Af olika anledningar har jag emellertid trott det vara lämpligt att 

 framlägga dem i form af en särskild uppsats. Äfven i det skick,^ 

 hvari denna här framträder, bär den tydliga spår af sitt ursprung- 

 liga syfte. Framför allt vill jag framhålla, att det ingalunda är 

 min afsikt att behandla frågan på något mera uttömmande sätt, 

 I allmänhet ämnar jag ej heller redogöra för och diskutera olika 

 åskådningar, definitioner o. s. v. Härvidlag kan jag hänvisa till 

 öfversikter i en del af de i litteraturförteckningen upptagna arbetena. 

 Andra forskares uttalanden anför jag i allmänhet endast, när de 

 äro ägnade att klargöra och belysa min egen uppfattning. Denna 

 öfverensstämmer naturligen i många hänseenden med förut från 

 andra håll formulerade uttalanden, men är kanske också delvis af 

 mera originell natur, särskilt i den mån som den stöder sig på 

 erfarenheter från mina egna undersökningar. 



Nödvändigheten för hvarje växtgeografisk författare att åtminstone 

 för sig själf söka klargöra de synekologiska grundbegreppen ligger 



