Svensk Botanisk Tidskrift. 1916. Bd 10, h. 3. 



EN MORFOLOGISK UNDERSÖKNING ÖFVER 

 SAXIFRAGA DECIPIENS ehrh. x GRANULATA l. 

 (S. HAUSSKNECHTII engl. & irmsch.) OCH DESS 



FÖRÄLDRAR 



AF 



H. SMITH 



Vid en gammal trädgårdsanläggning i närheten af Velamsund, 

 Boo, anträffades 1909 ett par Saxifraga-2Lrier af okändt ursprung. 

 De inplanterades vid Hasseludden, Boo socken, Stockholms skär- 

 gård och trifdes där utmärkt. Den ena af arterna, den som jag i 

 det följande kommer att syssla med, gjorde äfven små försök att 

 sprida sig genom frön. Att få den till arten säkert bestämd har ej 

 varit lätt. Enligt den artbegränsning, som användes i den nyss 

 utkomna Saa:z'//'aö'^-monografien af A. Engler och E. Irmscher (Das 

 Pflanzenreich H. 67, 26 Sept. 1916 herausgegeben von A. Engler), 

 är den tydligen att räkna till Saxifraga ccespitosa L. subsp. decipiens 

 (Ehrh.) Engl. et Irmsch. För enkelhetens skull använder jag nedan 

 benämningen S. decipiens Ehrh. Platsen där den planterades var 

 en berghäll, dit litet jord förts. På samma häll och öfverallt i 

 grannskapet växer synnerligen riklig Saxifraga granulata. 



Redan två år därefter fästes min uppmärksamhet vid en egendom- 

 lig form af Saxifraga granulata, som stod i närheten af den plan- 

 terade arten. 



Vid en närmare granskning befanns den vara en vackert interme- 

 diärt utbildad hybrid, den tämligen oväntade S. decipiens Ehrh. x 

 granulata L. Hybriden har sedan alla år fortlefvat eller nybildats 

 i ett fåtal exemplar. Sistlidne sommar räknades 10 stånd af det 

 mest varierande utseende. Om alla dessa äro primära hybrider 

 eller ej, kan icke afgöras. Af h^^briden ha några exemplar fullgod 

 frösättning, andra Ij^ckas ej ens komma till blomning, då blomknop- 

 parna redan på tidigt stadium inställa tillväxten och vissna bort. 

 Mångformigheten talar för, att vi här ha att göra med en Fg-gene- 

 neration, härstammande ur den första hybriden. 



